Справа № 991/8944/20
Провадження 1-кп/991/78/20

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД 

У Х В А Л А

03 квітня 2026 року         м. Київ

Вищий антикорупційний суд у складі колегії суддів:
головуючої судді ОСОБА_1 ,
суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
з участю:
секретаря судового засідання ОСОБА_4 ,
прокурора ОСОБА_5 ,
обвинуваченого ОСОБА_6 (в режимі відкеоконференції),

розглянувши у відкритому судовому засіданні заяви суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про самовідвід у кримінальному провадженні, внесеному до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 52019000000001205 від 24.12.2019, за обвинуваченням  ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця смт. Рокитне Рівненської області, громадянин України, зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 , проживає за адресою: АДРЕСА_2 , у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України,

ВСТАНОВИВ:
Історія провадження 

29 жовтня 2020 року до Вищого антикорупційного суду з Офісу Генерального прокурора (Спеціалізованої антикорупційної прокуратури) надійшов обвинувальний акт з додатками у кримінальному провадженні № 52019000000001205 від 24.12.2019 за ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями для розгляду кримінального провадження визначено колегію суддів Вищого антикорупційного суду у складі: головуючого судді ОСОБА_7 , суддів - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 .

Вищий антикорупційний суд ухвалою від 06.09.2021 призначив підготовче судове засідання, а ухвалою суду від 03.11.2021 судовий розгляд вказаного кримінального провадження.
Ухвалою суду у складі вказаної колегії суддів від 20 липня 2022 року судове провадження відносно обвинуваченого ОСОБА_6 у кримінальному провадженні № 52019000000001205 від 24.12.2019 зупинено у зв`язку з мобілізацією обвинуваченого для проходження військової служби за призовом під час мобілізації до його звільнення з військової служби, відповідно до вимог ч. 1 ст. 335 КПК України.
09.06.2023 на виконання розпорядження керівника апарату Вищого антикорупційного суду від 09.06.2023 № 111 ав, у зв`язку із відрядженням судді ОСОБА_7 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями.

Згідно з протоколом повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 09.06.2023 головуючим суддею у справі № 991/8944/20 визначено ОСОБА_1 , склад колегії суддів: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , вилучений (замінений) суддя - ОСОБА_7 .

22 червня 2023 року суддя ОСОБА_2 та 26 червня 2023 року суддя ОСОБА_3 у зупиненому кримінальному провадженні подали заяви про самовідвід з підстави, передбаченої п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України.

Ухвалою суду від 01.04.2026 судове провадження у справі № 991/8944/20 (провадження № 1-кп/991/78/20) у кримінальному провадженні № 52019000000001205 за обвинуваченням ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України відновлено.

Обґрунтування заяв про відвід 

Так, судді, з посиланням на Положення про автоматизовану систему документообігу суду (у редакції станом на 06.10.2022) Засади використання автоматизованої системи документообігу Вищого антикорупційного суду та рішення зборів суддів Вищого антикорупційного суду від 03.09.2019, 16.12.2021 № 1, від 24.11.2022 № 4 та від 08.06.2023 № 1, зазначили, що під час здійснення 09.06.2023 повторного автоматизованого розподілу судової справи № 991/8944/20, у якій суддя ОСОБА_7 був головуючим (суддею-доповідачем), порушено порядок визначення складу суду в частині визначення суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 членами колегії.

Зі змісту заяв про самовідвід вбачається, що судді вважають, що для заміни вибулого судді необхідно було послідовно дотриматись такого алгоритму: 1) заміна на суддю з числа суддів певної постійної колегії; 2) заміна на суддю з числа резервних суддів, визначених рішенням зборів суддів для цієї постійної колегії; 3) визначення складу колегії суддів з числа суддів, що входять до складу певної судової палати, згідно із її спеціалізацією, та передання до іншої судової палати в разі неможливості такого визначення; 4) визначення складу колегії суддів з числа всіх суддів Вищого антикорупційного суду в разі неможливості визначення складу суду на попередніх етапах.

Зважаючи на те, що суддя ОСОБА_7 не входить до складу постійних колегій та не має резервних суддів для розгляду кримінальних проваджень по суті пред`явленого обвинувачення, за результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи № 991/8944/20 мав бути визначений новий склад суду (головуючий суддя (суддя-доповідач) та два судді-члени колегії) із числа суддів Другої судової палати Вищого антикорупційного суду (враховуючи спеціалізацію), а не здійснена заміна лише головуючого судді із числа суддів цієї палати.

З огляду на викладене судді вважають, що існує обставина, яка виключає їх участь у кримінальному провадженні.

Позиції учасників судового провадження

Судді  ОСОБА_2 та ОСОБА_3 підтримали свої заяви про самовідвід, додаткових пояснень не надали.

Прокурор ОСОБА_8 просила вирішити питання щодо самовідводу суддів на розсуд суду. 

Обвинувачений ОСОБА_6 в судовому засіданні зазначив, що ознайомився із заявами про самовідвід суддів. Заяв про відвід суддів від обвинуваченого не надходило. 
Мотиви та висновки суду

Відповідно до ч. 1 ст. 21 КПК України кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним і неупередженим судом, створеним на підставі закону.

Вимога законності складу суду в конкретному судовому провадженні спрямована на забезпечення права на справедливий суд, закріпленого в ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.

Положеннями ч. 1 ст. 80 КПК України визначено, що за наявності підстав, передбачених ст. 75-79 цього Кодексу, суддя зобов`язаний заявити самовідвід.

У разі заявлення відводу одному, кільком або всім суддям, які здійснюють судове провадження колегіально, його розглядає цей же склад суду (ч. 1 ст. 81 КПК України).

Пунктом 5 ч. 1 ст. 75 КПК України передбачено, що суддя не може брати участь у кримінальному провадженні у випадку порушення встановленого ч. 3 ст. 35 цього Кодексу порядку визначення судді для розгляду справи.

Положеннями ч. 1 ст. 319 КПК України визначено, що судовий розгляд у кримінальному провадженні повинен бути проведений в одному складі суддів. У разі якщо суддя позбавлений можливості брати участь у судовому засіданні, він має бути замінений іншим суддею, який визначається у порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 цього Кодексу.

Частиною 3 ст. 35 КПК України (у редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03.10.2017 № 2147-VIII) унормовано, що визначення судді (запасного судді, слідчого судді), а в разі колегіального розгляду - судді-доповідача для розгляду конкретного провадження здійснюється Єдиною судовою інформаційно-телекомунікаційною системою під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом випадковості та в хронологічному порядку з урахуванням спеціалізації та рівномірного навантаження для кожного судді, заборони брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання (крім перегляду за нововиявленими обставинами), перебування суддів у відпустці, відсутності у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, відрядженням, а також інших передбачених законом випадків, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або судді-доповідача для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, крім випадків, установлених законом.

Частиною 12 ст. 35 КПК України (у редакції Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII) визначено, що особливості розподілу кримінальних проваджень та інших передбачених законом процесуальних документів, що подаються до суду, встановлюються Положенням про Єдину судову інформаційно-телекомунікаційну систему.

Розділом ІV Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи, затвердженого рішенням Вищої ради правосуддя від 17.08.2021 № 1845/0/15-21, передбачено особливості автоматизованого розподілу судових справ.

Водночас на момент здійснення повторного автоматизованого розподілу 09.06.2023 набрання чинності нормами цього розділу було відтерміновано. Так, рішенням Вищої ради правосуддя від 28.02.2023 № 162/0/15-23 набрання чинності відтерміновано до внесення змін до Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи та доопрацювання програмного забезпечення автоматизованої системи документообігу суду.

За таких обставин Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи підлягає застосуванню в редакції від 17.08.2021.

Пунктом 69 Положення про порядок функціонування окремих підсистем (модулів) Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи (у редакції від 17.08.2021) передбачено, що до початку функціонування підсистеми автоматизованого розподілу справ у складі ЄСІТС визначення складу суду та присяжних здійснюється відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (зі змінами).

Окрім того відповідно до оголошення Вищої ради правосуддя від 04.09.2021 підпункт 5 п. 7 § 1 розділу 4 Закону України від 03.10.2017 № 2147-VIII (яким передбачено внесення змін до Кримінального процесуального кодексу України, а саме ст. 35 цього Кодексу викладена в новій редакції) введений в дію лише в частині щодо можливості брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції, функціонування офіційних електронних адрес та процедури реєстрації, автентифікації та доступу осіб до функціонуючих підсистем (модулів) ЄСІТС (електронний кабінет).

Підпунктом 1.2.1 п. 1.2 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 № 30 (з наступними змінами, далі - Положення) передбачено, що засади використання автоматизованої системи документообігу суду - це затверджені рішенням зборів суддів відповідного суду правила застосування цього Положення з урахуванням юрисдикції та інстанційності суду, норм процесуальних кодексів та законів України.

Збори суддів відповідного суду мають визначені цим Положенням повноваження щодо розгляду питань стосовно порядку функціонування автоматизованої системи. За результатами розгляду питань, зазначених в абзаці першому цього підпункту, рішенням зборів суддів затверджуються Засади використання автоматизованої системи документообігу суду і вносяться до автоматизованої системи не пізніше робочого дня, що настає після проведення цих зборів. У разі внесення змін до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду збори суддів відповідного суду новим рішенням затверджують відповідні зміни до Засад використання автоматизованої системи документообігу суду. Засади використання автоматизованої системи документообігу суду (зі змінами та доповненнями) вносяться до автоматизованої системи та оприлюднюються на веб-порталі судової влади України не пізніше робочого дня, що настає після проведення цих зборів (пп. 1.4.9. п. 1.4. Положення у редакції від 06.10.2022).

Підпунктом 2.3.2 п. 2.3 Положення (у редакції від 06.10.2022) передбачено, що визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ. Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.

Вичерпний перелік повноважень зборів суддів щодо здійснення автоматизованого розподілу судових справ між суддями визначений підпунктами 2.3.10 - 2.3.17 п. 2.3 Положення. Зокрема підпунктами 2.3.10, 2.3.11, 2.3.17 п. 2.3 Положення передбачено, що: 1) збори суддів відповідного суду мають право запроваджувати спеціалізацію суддів з розгляду конкретних категорій судових справ. Спеціалізація суддів визначається із розрахунку розподілу не менше двох суддів на одну спеціалізацію; 2) якщо розгляд справи здійснюється колегіально, склад колегії суддів визначається автоматизованою системою. Збори суддів можуть визначити склади постійно-діючих колегій суддів; 3) збори суддів відповідного суду мають право розглядати питання щодо настання обставин, які унеможливлюють участь судді у розгляді судових справ, що може мати наслідком порушення строку розгляду судових справ, передбаченого відповідним процесуальним законом.

Автоматизований розподіл судових справ між суддями (колегіями суддів) здійснюється з урахуванням спеціалізації суддів, у тому числі спеціалізації зі здійснення кримінального провадження щодо неповнолітніх (пп. 2.3.20 п 2.3 Положення).

Повторний автоматизований розподіл судових справ між суддями застосовується у випадках визначених законом, а також з метою заміни одного, декількох суддів, всього складу суду, збільшення складу суду в порядку, визначеному підпунктами 2.3.4, 2.3.23 цього Положення (пп. 2.3.49 п. 2.3 Положення).

Підпунктом 2.3.4 Положення передбачено, що автоматизований розподіл судових справ здійснюється в автоматизованій системі за такими правилами: із загального списку суддів визначаються судді, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу; для суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, здійснюється розрахунок коефіцієнтів навантаження; із числа суддів, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу з урахуванням визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження здійснюється визначення судді для розгляду конкретної судової справи за принципом випадковості.

Якщо судова справа підлягає розгляду (перегляду) колегією суддів, при автоматизованому розподілі судових справ автоматизованою системою в місцевому суді визначається головуючий суддя, а в судах апеляційної та касаційної інстанцій - суддя-доповідач із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності). Після визначення судді-доповідача (головуючого судді) автоматизованою системою визначається склад колегії суддів із числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності). Якщо збори суддів визначили склади постійно-діючих колегій, то автоматизована система визначає склад колегії з числа суддів основного складу. У разі неможливості визначити необхідну кількість суддів з числа суддів основного складу, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа резервних суддів даної колегії. У разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів основного складу та резервних суддів, автоматизована система визначає суддів, яких не вистачає, з числа всіх суддів відповідного суду з урахуванням їх спеціалізації (за її наявності) та з урахуванням складу судових палат (за їх наявності). Результатом автоматичного визначення складу колегії суддів є протокол автоматичного визначення складу колегії суддів (додаток 2), що автоматично створюється автоматизованою системою (пп. 2.3.23 п. 2.3 Положення).

Водночас пп. 2.3.50 п. 2.3 Положення визначено, що винятково у разі, коли суддя (судді) у передбачених законом випадках не може (не можуть) продовжувати розгляд справи, невирішені судові справи передаються для повторного автоматизованого розподілу за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду (особи, яка виконує його обов`язки), що додається до матеріалів справи.

Результатом повторного автоматизованого розподілу судової справи є протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями відповідного суду (додаток 13), що автоматично створюється автоматизованою системою (пп. 2.3.53 п. 2.3 Положення).

Засади використання автоматизованої системи документообігу Вищого антикорупційного суду затверджені рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду від 03.09.2019 № 4 (зі змінами)

Розділом ІІ Засад передбачені особливості автоматизованого розподілу судових справ.

Судові справи розподіляються між суддями, які мають повноваження щодо розгляду судової справи на момент автоматизованого розподілу, з урахуванням: складу судових палат (за їх наявності), складу постійних колегій, спеціалізації суддів, запровадженої зборами суддів, визначених автоматизованою системою коефіцієнтів навантаження кожного судді, недопустимості повторної участі судді у розгляді судової справи; перебування судді у відпустці, у відрядженні, у нарадчій кімнаті; відсутності судді у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю, а також з урахуванням інших передбачених законом обставин, через які суддя не може здійснювати правосуддя або брати участь у розгляді судових справ (п. 2 розділу ІІ Засад у редакції від 24.11.2022).

Склад колегії суддів по розгляду судової справи формується в автоматичному режимі автоматизованою системою одразу після визначення судді-доповідача згідно з налаштуванням складів постійних колегій, затверджених рішенням зборів суддів. У складі Вищого антикорупційного суду у першій інстанції можуть утворюватися судові палати для розгляду окремих категорій справ з метою раціонального використання суддями робочого часу та належної підготовки до розгляду судових справ (п. 8 розділу ІІ Засад у редакції від 24.11.2022).

У разі якщо після визначення автоматизованою системою судді-доповідача неможливо визначити склад колегії автоматизованою системою в автоматичному режимі згідно з налаштуваннями складу колегій, затверджених зборами суддів, склад колегії визначається з переліку суддів, що входять до складу резервних суддів постійної колегії судді-доповідача. Резервні судді визначаються зборами суддів відповідного суду для кожної постійної колегії. У випадку відсутності резервних суддів, АСДС визначається склад колегії суддів з числа суддів, що входять до складу судової палати (за наявності) або до складу інших постійних колегій (п. 9 розділу ІІ Засад).

Підпунктом 16.1 п. 16 розділу ІІ Засад передбачено, що повторний автоматизований розподіл судової справи проводиться, зокрема, на підставі вмотивованого розпорядження керівника апарату у випадку, коли суддя (під час вирішення питання про відвід, самовідвід), слідчий суддя або суддя-доповідач у зв?язку із тимчасовою непрацездатністю, відпусткою, відрядженням, чи з інших причин не може продовжувати розгляд судової справи або ухвалити процесуальні рішення після винесення рішення по суті (ухвала про виправлення описок та помилок, роз`яснення судового рішення та інші) у строки, встановлені процесуальним законом, а у разі якщо такі не встановлені - у розумні строки.

Результатом повторного автоматизованого розподілу судової справи є протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями, що автоматично створюється автоматизованою системою та долучається до матеріалів справи (п. 17 розділу ІІ Засад станом на 24.11.2022).

Унаслідок повторного автоматизованого розподілу в кожному з вищезазначених випадків визначається інший суддя (під час вирішення питання про відвід, самовідвід), слідчий суддя, суддя-доповідач або весь склад суду у випадках, визначених окремим рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду (п. 18 розділу ІІ Засад).

Рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду від 08.06.2023 № 1, у зв`язку з довгостроковим відрядженням судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_7 до Вищої кваліфікаційної комісії суддів України, з метою забезпечення рівномірного розподілу навантаження та можливості призначення й розгляду судових справ, визначено порядок здійснення повторного автоматизованого розподілу судових справ, що перебувають на розгляді в колегіях суддів, до складу яких входить суддя ОСОБА_7 . Так, судові справи, в яких суддя ОСОБА_7 є головуючим (суддею-доповідачем), підлягають повторному автоматизованому розподілу в порядку, встановленому рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду від 16.12.2021 № 1 «Про утворення судових палат та визначення особливостей автоматизованого розподілу судових справ» (зі змінами).

Вказаним рішенням від 16.12.2021 № 1 (зі змінами) утворено такі судові палати для розгляду окремих категорій справ у першій інстанції Вищого антикорупційного суду:

-Перша судова палата з розгляду кримінальних проваджень щодо кримінальних правопорушень, передбачених статтями 206-2, 262, 308, 312, 313, 320, 354, 357, 364-1, 365-2, 368-3, 410 КК України у складі суддів: ОСОБА_9 , ОСОБА_10 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 , ОСОБА_2 , ОСОБА_13 , ОСОБА_14 , ОСОБА_15 , ОСОБА_16 ;

-Друга судова палата з розгляду кримінальних проваджень щодо кримінальних правопорушень, передбачених статтями 191, 209, 210, 211, 364, 366-2, 366-3, 368, 368-5, 369, 369-2 КК України у складі суддів: ОСОБА_17 , ОСОБА_18 , ОСОБА_19 , ОСОБА_20 , ОСОБА_21 , ОСОБА_1 , ОСОБА_22 , ОСОБА_23 , ОСОБА_24 ;

-Третя судова палата з розгляду окремих категорій справ, а саме здійснення судового контролю за дотриманням прав, свобод та інтересів осіб у кримінальних провадженнях, віднесених до підсудності Вищого антикорупційного суду (спеціалізація «слідчий суддя») у складі суддів: ОСОБА_25 , ОСОБА_7 , ОСОБА_3 , ОСОБА_26 , ОСОБА_27 , ОСОБА_28 , ОСОБА_29 , ОСОБА_30 .

Визначено, що створення палат у першій інстанції Вищого антикорупційного суду не є підставою для припинення здійснення розгляду суддями кримінальних проваджень, автоматизований розподіл яких був проведений до моменту створення палат (п. 3 рішення № 1 зборів суддів від 16.12.2021).

У разі неможливості визначення судді-доповідача з числа суддів Другої судової палати або у разі неможливості визначити склад колегії з числа суддів Другої судової палати для розгляду судової справи з підстав, визначених ст. 76 КПК України (недопустимість повторної участі судді у кримінальному провадженні), автоматизований розподіл такої судової справи здійснюється на суддів Першої судової палати шляхом встановлення відповідної спеціалізації (п. 4).

У разі неможливості заміни судді (суддів) у складі колегії, у тому числі й судді-доповідача з підстав відсутності в Другій судовій палаті повноважних суддів (з метою недопустимості повторної участі судді у кримінальному провадженні або неможливості сформувати колегію суддів, до якої входить суддя з п`ятирічним стажем на посаді судді) така судова справа передається для автоматизованого розподілу до Першої судової палати в порядку, передбаченому п. 4 цього рішення, і подальший повторний розподіл такої справи здійснюється між суддями Першої судової палати (п. 5).

Проаналізувавши зазначені положення законодавства та рішення зборів суддів, суд дійшов до висновку, що для заміни вибулого судді необхідно було послідовно дотриматись такого алгоритму: 1) заміна на суддю з числа суддів певної постійної колегії; 2) заміна на суддю з числа резервних суддів, визначених рішенням зборів суддів для цієї постійної колегії; 3) визначення складу колегії суддів з числа суддів, що входять до складу певної судової палати, згідно із її спеціалізацією, та передання до іншої судової палати в разі неможливості такого визначення; 4) визначення складу колегії суддів з числа всіх суддів Вищого антикорупційного суду в разі неможливості визначення складу суду на попередніх етапах.

Рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду від 24.11.2022 № 4 з 01.12.2022 затверджено персональні склади постійних колегій суддів Вищого антикорупційного суду та резервних суддів постійних колегій суддів. Відповідно до цього рішення судді ОСОБА_7 та ОСОБА_3 не входять до будь-якої із постійних колегій, а суддя ОСОБА_2 входить до 4-6 постійних колегій у складі суддів: ОСОБА_10 , ОСОБА_13 , ОСОБА_2 , резервні судді постійних колегій: ОСОБА_9 , ОСОБА_11 , ОСОБА_12 .

З огляду на те, що суддя ОСОБА_7 не входить до складу постійних колегій та не має резервних суддів для розгляду кримінальних проваджень по суті пред`явленого обвинувачення, за результатами повторного автоматизованого розподілу судової справи № 991/8944/20 мав бути визначений новий склад суду (головуючий суддя (суддя-доповідач) та два судді-члени колегії) із числа суддів Другої судової палати Вищого антикорупційного суду (враховуючи спеціалізацію), а не здійснена заміна лише головуючого судді із числа суддів цієї палати.

Таким чином 09.06.2023 під час повторного автоматизованого розподілу судової справи № 991/8944/20 було порушено порядок визначення складу суду в частині визначення суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 членами колегії.

Відповідь керівника апарату Вищого антикорупційного суду ОСОБА_31 від 25.07.2023 № 27616/23 на запит щодо надання інформації про здійснення 09.06.2023 повторного автоматизованого розподілу справи № 991/8944/20 не спростовує висновку суду.

Зважаючи на викладене, суд вважає, що відповідно до вимог п. 5 ч. 1 ст. 75 КПК України судді ОСОБА_2 та ОСОБА_3 не можуть брати участь у кримінальному провадженні № 52019000000001205 від 24.12.2019.

Водночас під час визначення судді ОСОБА_1 головуючим у справі не порушено порядок проведення повторного автоматизованого розподілу, оскільки суддя входить до складу Другої судової палати Вищого антикорупційного суду, до спеціалізації якої віднесено розгляд кримінального провадження № 52019000000001205 від 24.12.2019 за ч. 2 ст. 369-2 КК України.

За таких обставин заяви суддів ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про самовідвід підлягають задоволенню.

Керуючись ст. 35, 75, 80-82, 369, 372, 392 КПК України, суд

ПОСТАНОВИВ:
Заяви суддів Вищого антикорупційного суду ОСОБА_2 та ОСОБА_3 про самовідвід задовольнити.
Відвести суддів ОСОБА_2 , ОСОБА_3 від розгляду кримінального провадження, внесеного до Єдиного реєстру досудових розслідувань № 52019000000001205 від 24.12.2019, за обвинуваченням  ОСОБА_6 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 369-2 КК України.

Кримінальне провадження передати до відділу забезпечення функціонування автоматизованої системи та електронного суду управління документообігу та організаційного забезпечення Вищого антикорупційного суду для виконання вимог ст. 35 КПК України в частині заміни відведених суддів.

Ухвала набирає законної сили з моменту її оголошення та оскарженню не підлягає.

Головуюча суддя ОСОБА_1 

Судді  ОСОБА_2 

ОСОБА_3