Справа № 638/12224/25
Провадження № 2/638/1841/26
РІШЕННЯ
Іменем України
09 квітня 2026 року       м. Харків
Шевченківський районний суд м. Харкова у складі 
головуючого судді Смирнова В.А., 
за участю секретаря судового засідання Євженко О.Ю., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про захист прав споживачів,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 через представника - адвоката Габор Вікторію Володимирівну звернулася з позовом до суду до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк», в якому просить зобов`язати АТ КБ «Приватбанк» відновити залишок на картковому рахунку IBAN НОМЕР_1 (картка НОМЕР_2 ) до того стану, в якому він був на дату 12 грудня 2022 року; зобов`язати АТ КБ «Приватбанк» списати з карткового рахунку IBAN НОМЕР_1 (картка НОМЕР_2 ), відкритого на ім`я ОСОБА_1 заборгованість у розмірі 87 777,40 грн.; зобов`язати АТ КБ «Приватбанк» припинити нарахування відсотків за картковим рахунком IBAN НОМЕР_1 (картка НОМЕР_2 ).
Позивач обґрунтовує позовні вимоги тим, що вона є клієнтом АТ КБ «Приватбанк» і має відкритий рахунок в банку НОМЕР_1 . В 13 грудні 2022 року права позивачки як споживача були порушені: з карткового рахунку позивача без її відома та вільного волевиявлення було здійснено переказ внаслідок шахрайських дій невстановлених осіб грошових коштів у загальному розмірі 71 117,91 грн. Одразу після виявлення факту несанкціонованого списання грошових коштів позивач звернулася до Банку з метою блокування карткового рахунку. Також за фактом таких шахрайських дій позивач звернулася до правоохоронних органів та за вказаним фактом 24.12.2022 зареєстровано кримінальне провадження, в якому позивач визнана потерпілою. Крім того, позивач вказує, що на дату події 13.12.2022 остання не надавала доступу до особистого кабінету будь-яким особам, не розголошувала пароль доступу, не втрачала/не передавала іншим особам мобільний телефон із за стосунком «Приват24», не здійснювала жодних дій чи бездіяльності, які б могли сприяти втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка діє змогу ініціювати платіжні операції. Позивачка вважає, що в результаті незабезпечення відповідачем безпеки даних клієнта її грошові кошти були використанні сторонньою особою поза волею власника, що призвело до втрати нею особистих коштів та виникнення кредитної заборгованості, яка наразі є предметом розгляду в рамках цивільної справи № 638/22440/24. Крім того, на звернення позивача до Банку щодо припинення нарахування відсотків за кредитним договором, остання отримала відмову Банку у задоволення такої заяви. Також на звернення позивача щодо повернення коштів, списаних з її платіжної картки, остання також отримала відмову Банку у задоволені таких заяв.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова від 30.06.2025 позовну заяву прийнято до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження та призначено судове засідання.
17.07.2025 від представника відповідача надійшов відзив на позов, в якому остання просила відмовити у повному обсязі у задоволенні позовних вимог.
Відзив мотивований тим, що позивач є клієнтом АТ КБ «Приватбанк» та отримує фінансові послуги у банку, що не заперечується сторонами. Як було встановлено фахівцями відповідного підрозділу Банку, грошові кошти з карти № НОМЕР_2 переказано через Приват24 на карту № НОМЕР_3 банку АТ " АКБ Конкорд", отримувача не встановлено. Аналізом логу входів клієнтки в Приват24 встановлено, що 13.12.2022 входи до її акаунту здійснювалися як з пристрою, який раніше використовувався: SMM215F|samsung (imei:НОМЕР_11) так і пристроїв, які раніше не використовувалися: ONEPLUS A3010|OnePlus (imei:8d77bfccac1c770b) та Personal computer. Також виявлено вхід з пристрою Personal computer, який раніше не використовувався, здійснений 11.12.2022. Входи здійснювалися з IP-адреси, які раніше не використовувалися: НОМЕР_12 (м. Київ), НОМЕР_13 (м. Амстердам, Нідерланди) (Додаток 3) та НОМЕР_14 (м. Амстердам, Нідерланди). Згідно ПК "Адмін. панель Приват24" встановлено, що пароль входу змінювався 2022-12-19 о 11:36:51 з пристрою, який раніше використовувався SMM215F|samsung (imei:НОМЕР_11) та IP-адреси, яка раніше використовувалася: 128.124.121.185. Логін входу не змінювався. Акаунт блокувався 2022-12-14 10:34:19. Акаунт розблоковувався: 2022-12-19 11:36:54 з пристрою, який раніше використовувався MOTO SM-M215F|samsung (imei:НОМЕР_11) та IP-адреси, яка раніше використовувалася: 128.124.121.185. Згідно ПК VRS, встановлено, що в період часу з 12.12.2022 до 31.12.2022 було зафіксовано 7 діалогів з клієнтом: 13.12.2022 час з`єднання 21:04:58 - клієнтка звернулася з ціллю підтвердження переказу, переказ не проведено в зв`язку з тимчасовим обмеженням підтвердження переказів за телефоном. 13.12.2022 час з`єднання 21:33:16 - клієнтка звернулася з ціллю підтвердження переказу, при цьому клієнтка повідомила, що здійснює переказ свідомо та самостійно. 13.12.2022 час з`єднання 22:00:58 - клієнтка звернулася з повідомленням про шахрайство, при цьому клієнтка заявила, що намагалася оформити поїздку за допомогою сервісу "Bla-bla-car". Клієнтка зв`язалася з водієм, який їй надав посилання, за яким, нібито, можно було сплатити страховку. Клієнтка перейшла за посиланням та вказала номер своєї карти, строк дії, СVV-код та коди підтвердження. 14.12.2022 час з`єднання 10:24:22 - клієнтка звернулася з ціллю уточнення обставин переказу для направлення заяви до ОВС. 2022-12-14 час з`єднання 10:36:03 продовження попереднього діалогу. 17.12.2022 час з`єднання 09:21:48 діалог перервано. 17.12.2022 час з`єднання 09:29:21 питання клієнтки з приводу можливості замороження нарахування відсотків. Клієнтка надала номер телефону особи, яка направила їй вказане посилання: НОМЕР_4 - за даними ЄКБ не закріплено за жодними клієнтом, не належить Банку. Також клієнтка повідомила, що у подібний спосіб було переказано грошові кошти з її карти для виплат № НОМЕР_5 в сумі 1562.5 грн. двома транзакціями. Грошові кошти було переказано через Приват24 на карту № НОМЕР_3 банку АТ " АКБ Конкорд". На карту № НОМЕР_2 було встановлено ліміт видаткових операцій "0.04" 13.12.2022 о 22:09:55 На карту № НОМЕР_5 було встановлено ліміт видаткових операцій "0.04 " 13.12.2022 о 22:07:26. Таким чином проведеною перевіркою встановлено, що особа, яка здійснила оспорювані клієнткою перекази мала доступ до паролю входу в акаунт Приват24 клієнтки ОСОБА_1 . В результаті недотримання Позивачем "Умов і Правил надання банківських послуг" стало можливим проведення вищезазначених транзакцій. В даному випадку, саме з боку Позивача через неуважність допущено втрату грошових коштів.
22.07.2025 від представника позивача надійшла відповідь на відзив, в якому остання просила задовольнити в повному обсязі позовні вимоги.
Відповідь обґрунтована тим, що відповідачем не доведено належними та допустимими доказами факт того, що списання кредитних коштів з карткового рахунку позивача здійснено за її розпорядженням та внаслідок надання останньою особистої інформації, яка б давала змогу ініціювати платіжні операції. При цьому, факт наявності кримінального провадження, в межах якого правоохоронними органами встановлюється особа, яка здійснила несанкціоноване списання грошових коштів з карткового рахунку позивача свідчить про відсутність в поведінці позивача дій, які б свідчили про умисне розголошення або передачу третім особам особистих даних, які б давали змогу ініціювати платіжні операції. У свою чергу, після несанкціонованого списання грошових коштів позивачем було вчинені невідкладні дії, зокрема остання звернулася до Банку та до правоохоронних органів. Дійсним є факт істотного порушення банком вимог ЗУ «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» та умови укладеного між сторонами договору, оскільки є факт здійснення операцій за кредитним рахунком позивачки, які нею не замовлялися та не оформлялися, що завдало їй істотної шкоди у вигляді зарахування додаткової заборгованості.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова від 27.11.2025 витребувано у Берестенському районному відділі поліції Головного управління національної поліції України в Харківській області інформацію стосовно руху кримінального провадження №12022226080000259 від 24.12.2022 за ч. 3 ст. 190 КК України.
На виконання ухвали суду від 27.11.2025 Берестенським районним відділом поліції Головного управління національної поліції України в Харківській області надано витребувану інформацію.
Позивач та її представник у судове засідання не з`явилися, повідомлялися своєчасно та належним чином.
Представник відповідача у судове засідання не з`явився, повідомлявся своєчасно та належним чином, просив розгляд справи проводити за його відсутності.
Суд, вивчивши подані заяви по суті справи, дослідивши надані документи і матеріали, з`ясувавши обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги та заперечення, об`єктивно оцінивши в сукупності докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті приходить до наступних висновків.
Судом встановлені наступні фактичні обставини.
Ухвалою Шевченківського районного суду м. Харкова від 23.06.2025 у справі № 638/22440/24 у прийняті зустрічної позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» про захист прав споживачів - відмовлено. Зустрічну позовну заяву повернуту адвокату Габор Вікторії Володимирівни та роз`яснено право звернутися до суду з цими позовними вимогами в загальному порядку.
У вказаній ухвалі встановлено, що 25.11.2024 року через підсистему «Електронний суд» до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшла позовна заява Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» в особі представника Тереняк В.І. до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості, згідно прохальної частини якої просить суд: стягнути з відповідача на користь позивача заборгованість за кредитним договором №б/н від 21.07.2022 року у розмірі 87 777,40 грн., що складається з: 67 562,01 грн. - заборгованості за тілом кредиту, 20 215,39 грн. - заборгованості за простроченими відсотками; судовий збір у розмірі 2 422,40 грн. Ухвалою Дзержинського районного суду м. Харкова від 04.12.2024 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін.
Тобто, в провадженні Шевченківського районного суду перебуває цивільні справа за позовом Акціонерного товариства комерційний банк «Приватбанк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості у розмірі 87 777,40 грн.
Судом встановлено та не заперечується сторонами, що ОСОБА_1 є клієнтом АТ КБ «Приватбанку», у якому в позивача відкритий картковий рахунок НОМЕР_6 (картка НОМЕР_2 ) із встановленним кредитним лімітом.
З виписки за договором № б/н за період з 01.07.2022 по 31.10.2024 за карткою НОМЕР_2 13.12.2022 було здійснено декілька переказів на загальну суму 71 117,92 грн., зокрема на такі суми: 5 025 грн., 10 050 грн., 20 100 грн., 20 806,52 грн. та 13 065 грн.
13.12.2022 ОСОБА_1 звернулася до начальника ХРУП №3 в Харківській області із заявою про вчинення кримінального правопорушення, зокрема просила прийняти міри відносно не встановленої особи за ім`ям Ярослав (093 341 98 85), який 13.12.2022 о 20:30 шахрайським шляхом заволодів її власними коштами в сумі 1 500 + 71 200, що були списані з її рахунку, карт банку «Приватбанк».
Згідно з витягу з ЄРДР 24.12.2022 були внесені відомості про вчинення кримінального правопорушення за № 12022226080000259. Правова кваліфікації ч. 3 ст. 190 КК України. Короткий виклад обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення: 13.12.2022 невідома особа шахрайським способом, а саме при оформленні поїздки на бла-бла кар, написавши з номеру мобільного телефону НОМЕР_4 , при переході на посилання, з картки ПриватБанку НОМЕР_2 заволоділа грошовими коштами в сумі 71 117 грн. 92 коп., тим самим спричинивши ОСОБА_1 матеріальних збитків.
14.12.2022 ОСОБА_1 звернулася до АТ КБ «Приватбанк» про надання інформації щодо надання реквізитів картки, на яку було перераховані грошові кошти позивача.
Також, ОСОБА_1 неодноразово зверталася до АТ КБ «Приватбанк» про повернення коштів, які були списані з її платіжних карток.
Відповідно до наданих відповідей на такі звернення АТ КБ «Приватбанк» повідомив, що останній не може повернути кошти, оскільки: «Встановлено, що переказ коштів з карток №   НОМЕР_7 та №   НОМЕР_8 був здійснений шляхом створення платежу в системі дистанційного обслуговування клієнтів Internet Banking Приват24 (далі - Приват24). Вхід в Приват24 був здійснений під Вашою авторизацією. При даній процедурі клієнт вводить свої ім?я користувача і пароль та входить у Приват24, створює необхідний платіж, вводить тільки йому відомий ключ доступу і після цього до Банку надходить платіжне доручення, відповідно до якого Банк здійснює переказ коштів. Вказані дії можливо було здійснити лише за допомогою використання Вашого фінансового телефону та іншої особистої інформації».
При цьому, з долучених відповідей вбачається, що такі наданні на звернення позивача від 30.01.2023, від 27.02.2023 та від 31.03.2025.
ОСОБА_1 зверталася до АТ КБ «Приватбанк» 16.01.2023 із зверненням щодо припинення нарахування відсотків за кредитом, однак отримала відмову від АТ КБ «Приватбанк», що підтверджується відповіддю останнього від 16.01.2023.
Згідно з відповіддю Берестенського районного відділу поліції Головного управління національної поліції України в Харківській області на клопотання адвоката Габор В.В. від 23.04.2024 № 5859/119/83/2025 повідомлено, що в ході досудового розслідування було встановлено, що невідома особа шляхом незаконної операції з використанням електронно-обчислювальної техніки заволоділа грошовими коштами потерпілої, про що 07.02.2023 року було винесено постанову про перекваліфікацію кримінального правопорушення із ч. 1 ст. 190 КК України на ч. 3 ст. 190 КК України. Допитана в якості потерпілої ОСОБА_1 надала наступні показання: що вона проживає за вищевказаною адресою з чоловіком та донькою. На даний час працює дистанційно. Щодо подій 13.12.2022 року може пояснити наступне: 13.12.2022 року близько 18:00 години вечора її брат замовив їй поїздку на сайті BlaBlaCar з м. Харків до м. Красноград, так як у неі самостійно це не вдавалось. Вона повинна була їхати до м. Красноград 14.12.2022 року. О 20:42 год. на Viber їй написав водій та представився ОСОБА_2 та записав голосове повідомлення спитав чи буде в неї багаж. Ярослав писав з номеру НОМЕР_15. ОСОБА_2 запропонував оформити страховку за 50 гривень. Він кинув потерпілій посилання, на яке вона перейшла. При оформленні платежу з Приватбанку постійно були збої та постійні дзвінки: Після того як оплата пройшла успішно, з її зарплатної картки (номер вона не пам?ятає) списались кошти у сумі 1057 гривень. Потім з її кредитної картки Приватбанку НОМЕР_2 списались кошти у сумі 71117 грн, 92 коп. Потерпіла зателефонувала на телефон 3700, для того щоб повідомити про шахрайські дії. Відповідно до рапорту співробітників Департаменту кіберполіції управління протидії кіберзлочинам в Харківській області переказ грошових коштів був здійсненні на карту «Конкорд Банк» НОМЕР_3 . В ходу досудового розслідування встановлено, що грошові кошти потерпілої ОСОБА_1 були здійсненні шляхом їх переказів на картку АТ «Конкорд Банк» НОМЕР_3 , котра належить ОСОБА_3 . ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 та користується номером мобільного телефону НОМЕР_9 . 13.12.2022 року грошові кошти в сумі 71 тисяча гривень із картки шахрая НОМЕР_3 в подальшому були надіслані ще на 5 карток АТ «ПриватБанк». Також в ході досудового розслідування було встановлено, що одна із шахрайських карток АТ «ПриватБанк» належить ОСОБА_4 , також встановлено і місце зняття грошових коштів в сумі 15 тисяч гривень: АДРЕСА_2 . Оскільки в даному кримінальному провадженні необхідно було здійснити допит ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає в м. Марганець, Дніпропетровської області, то виникла необхідність проведення процесуальних дій на іншій території, а тому слідчим СВ Берестинського РВП ГУНП в Харківській області було відправлено постанову про проведення процесуальних дій у ВП № 1 Нікопольського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області з метою вчинення обставин кримінального правопорушення. Також оперативним працівникам Берестинського РВП ГУНП в Харківській області було надано доручення в порядку ст. 40 КПК України з приводу забезпечення явки до Берестинського РВП ОСОБА_4 з метою проведення допиту. На даний час особу, причетну до вчинення кримінального правопорушення не встановлено, проводяться відповідні оперативно-розшукові заходи.
Відповідно до відповіді Берестенського районного відділу поліції Головного управління національної поліції України в Харківській області від 09.03.2026, яка надійшла на виконання ухвали суду від 27.11.2025, в слідчому відділі Берестинського РВП ГУНП в Харківській області перебувають матеріали кримінального провадження за №12022226080000259 від 24.12.2022 року за ч. 3 ст. 190 КК України, відповідно до яких встановлено, що 13.12.2022 до ЧЧ Красноградського РВП надійшла заява від ДКП НПУ про те, що 13.12.2022 невідома особа шахрайським способом та зловживанням довірою заволоділа грошовими коштами ОСОБА_1 у сумі 72700 гривень. Відомості про дану подію були внесені до Єдиного реєстру досудових розслідувань за № 12022226080000259 від 24.12.2022 за попередньою кваліфікацією ч. 1 ст. 190 КК України. В ході досудового розслідування було встановлено, що невідома особа шляхом незаконної операції з використанням електронно-обчислювальної техніки заволоділа грошовими коштами потерпілої, про що 07.02.2023 року було винесено постанову про перекваліфікацію кримінального правопорушення із ч. 1 ст. 190 КК України на ч. 3 ст. 190 КК України. Допитана в якості потерпілої ОСОБА_1 надала наступні показання: що вона проживає за вищевказаною адресою з чоловіком та донькою. На даний час працює дистанційно. Щодо подій 13.12.2022 року може пояснити наступне: 13.12.2022 року близько 18:00 години вечора її брат замовив їй поїздку на сайті BlaBlaCar з м. Харків до м. Красноград, так як у неї самостійно це не вдавалось. Вона повинна була їхати до м. Красноград 14.12.2022 року. О 20:42 год. на Viber їй написав водій та представився ОСОБА_2 та записав голосове повідомлення та спитав чи буде в неї багаж. Ярослав писав з номеру НОМЕР_15. ОСОБА_2 запропонував оформити страховку за 50 гривень. Він кинув потерпілій посилання, на яке вона перейшла.
При оформленні платежу з Приватбанку постійно були збої та постійні дзвінки. Після того як оплата пройшла успішно, з її зарплатної картки (номер вона не пам?ятає) списались кошти у сумі 1057 гривень. Потім з її кредитної картки Приватбанку НОМЕР_2 списались кошти у сумі 71 117 грн, 92 коп. Потерпіла зателефонувала на телефон 3700, для того щоб повідомити про шахрайські дії. Відповідно до рапорту співробітників Департаменту кіберполіції управління протидії кіберзлочинам в Харківській області переказ грошових коштів був здійснений на карту «Конкорд Банк» НОМЕР_3 . В ході досудового розслідування було встановлено, що грошові кошти потерпілої ОСОБА_1 були здійснені шляхом їх переказів на картку АТ «Конкорд Банк» НОМЕР_3 , котра належить ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає за адресою: АДРЕСА_1 та користується номером мобільного телефону НОМЕР_9 . 13.12.2022 року грошові кошти в сумі 71 тисяча із картки шахрая НОМЕР_3 в подальшому були надіслані ще на 5 карток АТ «ПриватБанк». Також в ході досудового розслідування було встановлено, що одна із шахрайських карток АТ «ПриватБанк» належить ОСОБА_4 , також встановлено і місце зняття грошових коштів в сумі 15 тисяч гривень: АДРЕСА_2 . Наразі досудове розслідування триває, планується передача кримінального провадження до Берестинської окружної прокуратури для визначення подальшої територіальної підслідності до ВП № 5 Кам?янського районного управління поліції ГУНП в Дніпропетровській області.
08.05.2025 АТ КБ «Приватбанк» було проведено перевірку за фактом не підтвердження клієнтом ОСОБА_1 операцій за її карткою № НОМЕР_2 , відповідно до якої визначено, що особа яка провела транзакції 13.12.2022 мала доступ до паролю входу в акант Приват24 клієнтки ОСОБА_1 .
Кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу (частина перша статті 15, частина перша статті 16 ЦК України).
Як свідчить тлумачення статті 526 ЦК України цивільне законодавство містить загальні умови виконання зобов`язання, що полягають у його виконанні належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Це правило є універсальним і підлягає застосуванню як до виконання договірних, так і недоговірних зобов`язань. Недотримання умов виконання призводить до порушення зобов`язання.
Згідно зі статтею 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти.
Відповідно до статті 1048 ЦК України розмір і порядок одержання процентів встановлюється договором.
На підставі частини другої статті 1050 ЦК України, якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то у разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 ЦК України.
Відповідно до статті 1071 ЦК України банк може списати грошові кошти з рахунка клієнта на підставі його розпорядження. Грошові кошти можуть бути списані з рахунка клієнта без його розпорядження на підставі рішення суду, а також у випадках, встановлених законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку.
Статтею 1073 ЦК України передбачено, що у разі несвоєчасного зарахування на рахунок грошових коштів, що надійшли клієнтові, їх безпідставного списання банком з рахунка клієнта або порушення банком розпорядження клієнта про перерахування грошових коштів з його рахунка банк повинен негайно після виявлення порушення зарахувати відповідну суму на рахунок клієнта або належного отримувача, сплатити проценти та відшкодувати завдані збитки, якщо інше не встановлено законом.
Загальні засади функціонування платіжних систем і систем розрахунків в Україні, поняття та загальний порядок проведення переказу коштів у межах України, встановлення відповідальності суб`єктів переказу, а також визначення загального порядку здійснення нагляду (оверсайта) за платіжними системами встановлено Законом України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні».
Відповідно до частини третьої статті 6 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» порядок відкриття банками рахунків та їх режими визначаються Національним банком України. Умови відкриття рахунка та особливості його функціонування передбачаються в договорі, що укладається між банком і його клієнтом - власником рахунка.
Згідно із пунктом 37.2 статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» у разі ініціації неналежного переказу з рахунка неналежного платника з вини ініціатора переказу, що не є платником, емітент зобов`язаний переказати на рахунок неналежного платника відповідну суму грошей за рахунок власних коштів, а також сплатити неналежному платнику пеню в розмірі 0,1 відсотка суми неналежного переказу за кожний день, починаючи від дня неналежного переказу до дня повернення відповідної суми на рахунок, якщо більший розмір пені не обумовлений договором між ними.
Пунктами 1.15, 1.23, 1.24, 1.32 статті 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» визначені умови, за яких рух коштів вважається неналежним (неправомірним) переказом, а саме: ініціатором такого переказу має бути особа, яка не є платником, тобто якій не належить рахунок, з якого ініціюється платіж (неналежний платник), а кошти мають бути списані з рахунку неналежного платника помилково або неправомірно та зараховані на рахунок неналежного отримувача, тобто особи, яка не має законних підстав на одержання переказу.
Ініціювання переказу коштів може здійснюватися шляхом використання держателем електронного платіжного засобу (статті 21 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні»).
Пунктами 14.14, 14.15 статті 14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» встановлено, що банк, зокрема, зобов`язаний у спосіб, передбачений договором, повідомляти користувача про здійснення операцій з використанням електронного платіжного засобу; реєструвати та протягом строку, передбаченого законодавством для зберігання електронних документів, зберігати інформацію, що підтверджує факт інформування банком користувача та користувачем банка. У разі невиконання банком обов`язку з інформування користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу ризик збитків від здійснення таких операцій несе банк.
При цьому обов`язок банку щодо повідомлення користувача про здійснені операції з використанням електронного платіжного засобу користувача є виконаним у разі інформування банком користувача про кожну здійснену операцію відповідно до контактної інформації, наданої користувачем.
Згідно з пунктом 1.14 статті 1 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні» електронний платіжний засіб - платіжний інструмент, який надає його держателю можливість за допомогою платіжного пристрою отримати інформацію про належні держателю кошти та ініціювати їх переказ.
Відповідно до пункту 3, 12 розділу ІІ Положення про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням, затвердженого постановою Правління Національного банку України від 05 листопада 2014 року № 705 (далі - Положення), електронний платіжний засіб, за допомогою якого можна ініціювати переказ з рахунку користувача, має дозволяти ідентифікувати користувача.
Електронний платіжний засіб може існувати в будь-якій формі, набудь-якому носії, що дає змогу зберігати інформацію, необхідну для ініціювання електронного переказу.
Відповідно до пунктів 1, 2, 5 - 7, 9, 10 розділу VI «Загальні вимоги до безпеки здійснення платіжних операцій та управління ризиками» Положення користувач зобов`язаний використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це законного права або повноважень.
Використання електронного платіжного засобу за довіреністю не допускається. Користувач зобов`язаний надійно зберігати та не передавати іншим особам електронний платіжний засіб, ПІН та інші засоби, які дають змогу користуватися ним.
Користувач зобов`язаний контролювати рух коштів за своїм рахунком та повідомляти емітента про операції, які не виконувалися користувачем.
Користувач після виявлення факту втрати електронного платіжного засобу та/або платіжних операцій, які він не виконував, зобов`язаний негайно повідомити банк або визначену ним юридичну особу в спосіб, передбачений договором. До моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк. Втратою електронного платіжного засобу є неможливість здійснення користувачем контролю (володіння) за електронним платіжним засобом, неправомірне заволодіння та/або використання електронного платіжного засобу чи його реквізитів.
Емітент або визначена ним юридична особа під час отримання повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний ідентифікувати користувача і зафіксувати обставини, дату, годину та хвилини його звернення на умовах і в порядку, установлених договором. Емітент після надходження повідомлення та/або заяви про втрату електронного платіжного засобу та/або платіжні операції, які не виконувалися користувачем, зобов`язаний негайно зупинити здійснення операцій з використанням цього електронного платіжного засобу.
Користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено, що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Банк зобов`язаний розглядати заяви (повідомлення) користувача, що стосуються використання електронного платіжного засобу або незавершеного переказу, ініційованого з його допомогою, надати користувачу можливість одержувати інформацію про хід розгляду заяви (повідомлення) і повідомляти в письмовій формі про результати розгляду заяви (повідомлення) у строк, установлений договором, але не більше строку, передбаченого Законом України «Про звернення громадян». Строки встановлення емітентом правомірності переказу та повернення на рахунок користувача попередньо списаного неналежного переказу визначені пунктом 37.2 статті 37 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні».
Аналіз вказаних положень актів цивільного законодавства дає підстави для висновку, що при здійсненні операцій з використанням електронних платіжних засобів відповідальність за безпеку здійснення переказу коштів покладається як на платника, так і на емітента (банк чи іншу установу), які зобов`язані вжити всіх заходів по нерозголошенню третім особам інформації, що дає змогу виконувати платіжні операції від імені платника з використанням електронного платіжного засобу.
Банк зобов`язаний інформувати користувача про всі операції з використанням платіжного засобу, а платник зобов`язаний повідомляти банк про всі оспорюванні ним операції, здійснені з використанням електронного платіжного засобу.
Крім того, у випадку повідомлення користувачем банку про платіжні операції, які він не використовував, банк зобов`язаний вжити заходів щодо збереження залишку коштів користувача та провести ретельне розслідування таких фактів і повідомити користувача про його наслідки.
При цьому на платника покладається відповідальність за здійснення несанкціонованих ним платежів за умови доведеності, що його дії чи бездіяльність призвели до втрати або незаконного використання платіжного засобу чи інформації, які дають можливість ініціювати платіжні операції.
Лише наявність обставин, які безспірно доводять, що користувач своїми діями чи бездіяльністю сприяв втраті, незаконному використанню ПІН-коду або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції, є підставою для його притягнення до цивільно-правової відповідальності.
Наведене узгоджується з правою позицією Верховного Суду України у справі № 168/613/16-ц від 05 грудня 2019 року.
Так, позивач вказує, що в результаті незабезпечення відповідачем безпеки даних клієнта її грошові кошти були використанні сторонньою особою поза волею власника, що призвело до втрати нею особистих коштів та виникнення кредитної заборгованості, яка наразі є предметом розгляду в рамках цивільної справи № 638/22440/24.
Водночас, суд вважає, що позивачем не доведено вину відповідача у втраті коштів з її картки.
Між тим, як вбачається з матеріалів справи, зокрема з відповідей Берестенського районного відділу поліції Головного управління національної поліції України в Харківській області, в якого перебувають матеріали кримінального провадження за №12022226080000259 від 24.12.2022 року за ч. 3 ст. 190 КК України, відповідно до яких встановлено, що 13.12.2022 до ЧЧ Красноградського РВП надійшла заява від ДКП НПУ про те, що 13.12.2022 невідома особа шахрайським способом та зловживанням довірою заволоділа грошовими коштами ОСОБА_1 у сумі 72700 гривень. При цьому, допитана в якості потерпілої ОСОБА_1 надала наступні показання: « ІНФОРМАЦІЯ_2 близько 18:00 години вечора її брат замовив їй поїздку на сайті BlaBlaCar 3 М. Харків до м. Красноград, так як у неї самостійно це не вдавалось. Вона повинна була їхати до м. Красноград 14.12.2022 року. О 20:42 год. на Viber їй написав водій та представився ОСОБА_2 та записав голосове повідомлення спитав чи буде в мене багаж. Ярослав писав з номеру НОМЕР_15. ОСОБА_2 запропонував оформити страховку за 50 гривень. Він кинув потерпілій посилання, на яке вона перейшла. При оформленні платежу з Приватбанку постійно були збої та постійні дзвінки: Після того як оплата пройшла успішно, з її зарплатної картки (номер вона не пам?ятає) списались кошти у сумі 1057 гривень. Потім з її кредитної картки Приватбанку НОМЕР_2 списались кошти у сумі 71117 грн, 92 коп…»
Отже, саме ОСОБА_1 своїми діями сприяла втраті, незаконному використанню інформації, яка дала змогу ініціювати платіжні операції.
Велика Палата Верховного Суду у п. 81 постанови від 18 березня 2020 року у справі № 129/1033/13-ц вказала, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (див. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 2 жовтня 2018 року у справі № 910/18036/17, від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18 (пункт 41)). Тобто, певна обставина не може вважатися доведеною, допоки інша сторона її не спростує (концепція негативного доказу), оскільки за такого підходу принцип змагальності втрачає сенс (див. пункт 43 постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 23 жовтня 2019 року у справі № 917/1307/18).
Пунктом 9 розділу VІ Положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів і здійснення операцій з їх використанням», затвердженого постановою Правління Національного банку України 05 листопада 2014 року № 705, встановлено, що користувач не несе відповідальності за здійснення платіжних операцій, якщо електронний платіжний засіб було використано без фізичного пред`явлення користувачем та/або електронної ідентифікації самого електронного платіжного засобу і його користувача, крім випадків, якщо доведено,що дії чи бездіяльність користувача призвели до втрати, незаконного використання ПІНу або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжні операції.
Враховуючи вищевикладене, положення умов договору між сторонами (які зазначені у висновку за результатами перевірки), ст.14 Закону України «Про платіжні системи та переказ коштів в Україні», Положення «Про порядок емісії електронних платіжних засобів та здійснення операцій з їх використанням» затвердженого постановою Правління НБУ 05 листопада 2014 року № 705, відсутні підстави вважати, що банком порушено вимоги чинного законодавства.
Вина АТ КБ «Приватбанк» у здійсненні транзакцій по рахункам позивача не доведена, а тому відсутні підстави для задоволення позову.
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) вказав, що пункт перший статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматися як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними, залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (пункт 23 рішення ЄСПЛ від 18 липня 2006 року у справі «Проніна проти України»).
Керуючись ст. 258, 259, 263-265, 273, 279, 351, 352, 354, 355 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:
У задоволенні позовної заяви ОСОБА_1 до Акціонерного товариства Комерційний банк «Приватбанк» про захист прав споживачів відмовити.
Апеляційна скарга на рішення суду може бути подана до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його складення.
Учасники справи мають право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення даного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
З інформацією щодо тексту судового рішення учасники справи можуть ознайомитися за веб-адресою Єдиного державного реєстру судових рішень: http://www.reyestr.court.gov.ua.
Реквізити учасників справи:
Позивач: ОСОБА_1 (адреса реєстрації: АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_10 ).
Відповідач: Акціонерне товариство Комерційний банк «Приватбанк» (місцезнаходження: м. Київ, вул.. Грушевського, буд. 1Д, ЄДРПОУ 14360570).

Суддя          В.А.Смирнов