печерський районний суд міста києва

Справа № 757/16413/21-ц 
пр. 2-1532/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 березня 2026 року Печерський районний суд м. Києва у складі:
головуючого - судді Остапчук Т.В.,
при секретарі судового засідання - Погребняк В.Д.,
позивача ОСОБА_1 
представника відповідача ОСОБА_2 
третьої особи - ОСОБА_3 
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова Ія Володимирівна про відшкодування майнової та моральної шкоди,завданої внаслідок залиття квартири, -

ВСТАНОВИВ:
Позивачка в березні 2021р. звернулася в суд з позовом про стягнення матеріальної шкоди, посилаючись на те , що є власником квартири АДРЕСА_1 . 14.02.2021р. сталось залиття в квартирі. 15.02.2021р. комісією обслуговуючої організації було обстежено квартиру з метою виявлення причин і розміру заподіяння залиттям шкоди. Згідно цього акту залиття сталось внаслідок пошкодження(розмерзання) батарей центрального опалення квартири АДРЕСА_2 , що розташована поверхом вище.Було проведено оцінку вартості відновлювального ремонту та встановлена вартість в розмірі 265 226,09 грн. , також встановлено розмір пошкоджених меблів під час залиття 63240 грн. , за проведення експертної оцінки було сплачено 5000 грн. , тому просить стягнути з відповідачів 328 466 грн.09 коп., моральну шкоду в розмірі 100000 грн. В судовому засіданні позивачка позов підтримав, просив задовольнити.
Представник відповідачів проти позову заперечував, вказував на те що залиття сталось не з їх вини та не підтверджено спричинення матеріальної шкоди. В судовому засіданні просив відмовити. посилаючись на те що у зв`язку з недотриманням встановленої законодавством форми щодо оформлення Акту, виходячи з того, що під час складення Акту ЖЕД від 15.02.2021 р. не був присутній представник власника кв. АДРЕСА_2 та зазначена квартира не була оглянута з метою встановлення дійсності причин залиття квартири АДРЕСА_3 , зазначений Акт не може бути належним та допустимим доказом, який підтверджує дійсні причини залиття квартири АДРЕСА_3 . Надані Позивачем Звіт №1 та №2 складені на підставі Акту, який складений з порушенням вимог законодавства, що свідчить про визнання недопустимим та неналежним доказом Звіту №1 та Звіту №2. 
3-ї особа позов підтримала , просила задовольнити.
Ухвалою Печерського районного суду м.Києва від 2.06.2021р. відкрито провадження по справі.
Ухвалою від 29.09.21р. призначено судовий розгляд 
Ухвалою від 30.05.23р. судом призначена комплексна судова будівельно- технічна та товарознавчу експертиза.
Ухвалою від 15.09.25р. відновлено провадження
Суд, заслухавши сторін, дослідивши письмові матеріали справи , приходить до слідуючого.
Встановлено , що позивачка є власником квартири АДРЕСА_1 . 14.02.2021р. сталось залиття в квартирі. 
15.02.2021р. комісією обслуговуючої організації було обстежено квартиру з метою виявлення причин і розміру заподіяння залиттям шкоди. Згідно цього акту залиття сталось внаслідок пошкодження(розмерзання) батарей центрального опалення квартири АДРЕСА_2 , що розташована поверхом вище.
Відповідачі є власниками квартири АДРЕСА_4 . 
Відповідно до ч.І ст.177 ЖК України громадяни зобов`язані забезпечувати схоронність жилих приміщень, бережно ставитися до санітарно-технічного та іншого обладнання, до об`єктів благоустрою, додержувати правил утримання жилого будинку і придомової території, правил пожежної безпеки, додержувати чистоти і порядку в під`їздах, кабінах ліфтів, на сходових клітках та в інших місцях загального користування.
А статтею 179 ЖК України передбачено, що користування будинками (квартирами) державного і громадського житлового фонду, фонду житлово-будівельних кооперативів, а також приватного житлового фонду та їх утримання здійснюється з обов`язковим додержанням вимог Правил користування приміщеннями жилих будинків і прибудинковими територіями, які затверджуються Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п.7 Правил користування приміщеннями житлових будинків, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України «Про механізм впровадження Закону України «Про приватизацію державного житлового фонду» №572 від 08 жовтня 1992 року, власник та наймач (орендар) квартири зобов`язанй використовувати приміщення житлових будинків за призначенням, забезпечувати збереження жилих і підсобних приміщень квартир та технічного обладнання будинків, дотримувати правил пожежної безпеки, проводити за власні кошти ремонт квартири.
В обґрунтування матеріальних збитків (ремонт), які завдано залиттям квартири в розмірі 265 226,09 грн, позивач посилається на Звіт № 13856 про незалежну оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття, за адресою: 
АДРЕСА_5 обґрунтування матеріальних збитків (меблі), які завдано залиттям її квартири, в розмірі 63 240,00 грн, позивач посилається на Звіт № 13857 про незалежну оцінку вартості матеріальних збитків, що виникли внаслідок залиття, за адресою: АДРЕСА_6 ). 
Дані звіти складено суб`єктом оціночної діяльності - ФОП ОСОБА_6 (а.с.20-104 т.1)
За наслідками проведення ї судової експертизи експертами КНДІСЕ було складено відповідний висновок від 03.07.2025 року за №771/24-42/772/24-53, згідно з яким зазначено: 1. На час проведення обстеження в квартирі АДРЕСА_1 наявні пошкодження внаслідок залиття приміщення у вигляді відставання від основи та темних плям внутрішнього опорядження зовнішньої стіни шпалерами біля віконного отвору на площі близько 0,5 кв.м. Встановити за даними візуально-інструментального обстеження дату залиття та дату виникнення вказаних вище пошкоджень від залиття не вбачається можливим в зв`язку з відсутністю методики. 2.3. Встановити вартість ремонтно-будівельних робіт та ремонтно відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) для усунення наслідків залиття квартири АДРЕСА_1 , що сталася 14.02.2021, згідно даних візуально-інструментального обстеження не вбачається можливим, в зв`язку з проведенням ремонтно-будівельних робіт в приміщеннях зазначеної квартири. Встановити вартість ремонтно-будівельних робіт та ремонтно відновлювальних робіт (розмір завданої матеріальної шкоди) для усунення наслідків залиття квартири АДРЕСА_1 , що сталася 14.02.2021, відповідно до вихідних даних, що містяться в наданих матеріалах справи, не вбачається можливим, в зв`язку з відсутністю в матеріалах цивільної справи № 757/16413/21-ц всіх необхідних для розрахунку вихідних даних.
Допитаний у судовому засіданні 28.01.2026 року судовий експерт ОСОБА_7 , який приймав участь у проведенні згаданої судової експертизи, підтвердив висновки та пояснив суду, зокрема те, що не можна проводити оцінку вартості рухомого майна за Методикою, визначеною для оцінки нерухомого майна, а саме застосовувати нормативний акт СОУ ЖКГ 75.11-35077234 ("Правила оцінки фізичного зносу жилих будинків") для оцінки зносу рухомого майна (меблів), як це було зроблено у Звіті 2 ФОП ОСОБА_6 .
Відповідно до статті 1166 ЦК України майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі винною особою, яка її завдала.
Особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Юридичною підставою позадоговірної відповідальності є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою, вина. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає відповідальність за заподіяну шкоду.
Відповідно до ч. 5 ст. 319 ЦК України власник не може використовувати право власності на шкоду правам, свободам та гідності громадян.
Зі змісту ст. 322 ЦК України вбачається, що власник зобов`язаний утримувати майно, що йому належить, якщо інше не встановлено договором або законом. Тобто тягар утримання майна та відповідальність за нього несе саме власник.
Частиною 3 ст. 386 ЦК України передбачено, що власник, права якого порушені, має право на відшкодування завданої йому майнової та моральної шкоди.
Крім того, відповідно до ст. 1192 ЦК України з урахуванням обставин справи суд за вибором потерпілого може зобов`язати особу, яка завдала шкоди майну, відшкодувати її в натурі (передати річ того ж роду і такої ж якості, полагодити пошкоджену річ тощо) або відшкодувати завдані збитки у повному обсязі. Розмір збитків, що підлягають відшкодуванню потерпілому, визначається відповідно до реальної вартості втраченого майна на момент розгляду справи або виконання робіт, необхідних для відновлення пошкодженої речі.
Таким чином, цивільне законодавства в деліктних зобов`язаннях передбачає презумпцію вини, та, якщо в процесі розгляду справи зазначена презумпція не спростована, то вона є юридичною підставою для висновку про наявність вини заподіювача шкоди.
Виходячи із визначених цивільним процесуальним законом принципів змагальності й диспозитивності цивільного процесу, саме на відповідача покладається обов`язок доведення відсутності його вини в завданні шкоди позивачу.
Законодавством установлено, що відшкодування шкоди полягає у відшкодуванні затрат, необхідних для приведення пошкодженої речі у її попередній стан та у компенсації супутніх витрат, необхідних для такого відновлення.
Відповідно до ч.1, 6 ст.81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно з ч.1,2 ст. 77 ЦПК України належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до ст. 79 ЦПК України достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи.
Посилання відповідачів на те , що позивачем завищено розмір матеріального збитку суд вважає необгрунтованим, оскільки відповідач лише припускав, що розмір збитку є значно меншим , але відповідних доказів на підтвердження не надав та доводи позивача нічим не спростував.
Твердження представника відповідачів , що під час складання акту від 15.02.2021р. не був присутній власник квартири АДРЕСА_2 та не була оглянута , суд вважає безпідставним , оскільки в акті вказано що в квартирі ніхто не проживає. Дана обставина не спростовується відповідачами.
Разом з тим, сам по собі акт є лише одним із доказів, що підтверджує факт заподіяння шкоди і зазначені в ньому обставини відповідачем не спростовані. Більш того, акт є первинним документом, який засвідчує факт певної події, а тому не може ґрунтуватися на інших документах.
Крім того, відповідно до скріншоту діалогу (переписки) будинку з месенджеру «Viber», копія якого була долучена до справи разом із відзивом на позов, вбачається, що 10.02.2021 року, в кв. АДРЕСА_3 прорвало батарею, внаслідок чого позивачем було визвано сантехніка. 
Доказів того, що залиття квартири , відбулося з вини інших осіб та, як наслідок, відповідальність за спричинену шкоду має бути покладена не на відповідача, суду не надано.
Аналізуючи зібрані по справі докази в їх сукупності , суд вважає , що залиття сталось з вини відповідачів(в рівних долях) та позовні вимоги позивача про стягнення матеріальної шкоди підлягають задоволенню в розмірі 328 466грн.09 коп. (265 226,09 грн. + 63240 грн.)
Що стосується позовної вимоги про стягнення з відповідачів на користь позивача моральної шкоди, то слід зазначити наступне.
Відповідно до Постанови Пленуму Верховного Суду України №4 від 31.03.1995 р. «Про судову практику в справах про відшкодування моральної (немайнової) шкоди» під моральною шкодою слід розуміти втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.
Відповідно до загальних підстав цивільно-правової відповідальності обов`язковому з`ясуванню при вирішенні спору про відшкодування моральної (немайнової) шкоди підлягають: наявність такої шкоди, протиправність діяння її заподіювача, наявність причинного зв`язку між шкодою і протиправним діянням заподіювача та вини останнього в її заподіянні.
Відповідно до положень ст.ст. 23, 1167 ЦК України позивач має право на відшкодування моральної шкоди, завданої внаслідок порушення його прав. При цьому, моральна шкода відшкодовується грішми, іншим майном або в інший спосіб. Розмір грошового відшкодування моральної шкоди визначається залежно від характеру правопорушення, глибини душевних страждань, ступеня вини відповідача, який завдав моральної шкоди, якщо вина є підставою для відшкодування, а також з урахуванням інших обставин, які мають істотне значення. При визначенні розміру відшкодування враховуються вимоги розумності і справедливості незалежно від майнової шкоди, яка підлягає відшкодуванню, та не пов`язана з розміром цього відшкодування.
Розмір відшкодування визначається судом з урахуванням суті позовних вимог, характеру діяння особи, яка заподіяла шкоду, фізичних чи моральних страждань потерпілого, а також інших негативних наслідків.
Позовні вимоги позивача про стягнення моральної шкоди , підлягають задоволенню частково , суд визначає залежно від характеру та обсягу заподіяних позивачу моральних та фізичних страждань, з урахуванням ступеня вини відповідачів, враховуючи характер і тривалість страждань , в узагальненому вигляді моральних страждань в розмірі 5000 грн.з кожного відповідача.
Відповідно до ст.141 ЦПК України на користь позивача підлягають відшкодуванню понесені судові витрати - сплачений судовий збір в розмірі 2096 грн. з кожного відповідача, які підтверджені документально. 
Керуючись ст.22 ,23,1166,1167 ЦК України, ст.ст.12,13,77,79, 81,263,264,27,354, ЦПК України, суд 

ВИРІШИВ:
Позов ОСОБА_1 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: Приватний нотаріус Київського міського нотаріального округу Антипова Ія Володимирівна про відшкодування майнової та моральної шкоди,завданої внаслідок залиття квартири задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_4 , ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 в рівних частинах матеріальну шкоду в розмірі 328 466грн.09 коп.
Стягнути з ОСОБА_4 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 5000 грн., судові витрати в розмірі 2096 грн.
Стягнути з ОСОБА_5 на користь ОСОБА_1 моральну шкоду в розмірі 5000 грн., судові витрати в розмірі 2096 грн.
Рішення може бути оскаржено протягом тридцяти днів з дня складання повного тексту до Київського апеляційного суду.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач ОСОБА_1 адреса АДРЕСА_7 
Відповідач ОСОБА_4 адреса АДРЕСА_8 
Відповідач ОСОБА_5 адреса АДРЕСА_8 
Третя особа Приватний нотаріус Антипова Ія Володимирівна адреса АДРЕСА_9 
дата складання повного тексту рішення 16.04.2026р.

Суддя Т.В.Остапчук