Справа № 738/2670/25 
№ провадження 2/738/80/2026 

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

05 березня 2026 року    Менський районний суд Чернігівської області 
у складі: 
головуючого – судді: Савченка О.А. 
за участю
секретаря: Лях Н.М.
розглянувши у відкритому судовому засіданні справу за позовом ОСОБА_1 до Березнянської селищної ради Чернігівської області, третя особа – ОСОБА_2 , про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування, -
В С Т А H О В И В:
У листопаді 2025 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Березнянської селищної ради Чернігівської області з вимогами про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування. Позов мотивувала наступним. ІНФОРМАЦІЯ_1 померла матір позивачки ОСОБА_3 . Після її смерті відкрилась спадщина, в тому числі і на житловий будинок по АДРЕСА_1 , спадкоємцем якої за заповітом та першої черги за законом є позивачка ОСОБА_1 . Фактично вступивши в управління та володіння спадковим майном позивачка звернулася до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини, де їй було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину на вказаний житловий будинок з надвірними будівлями, у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на спадкове майно та було рекомендовано звернутися до суду.
Ухвалою Менського районного суду Чернігівської області від 04 лютого 2026 року до участі в справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору залучено ОСОБА_2 .
Позивачка ОСОБА_1 в судове засідання не з`явилась, надала заяву про розгляд справи без її участі, позовні вимоги підтримує, просить задовольнити.
Представник відповідача Березнянської селищної ради Чернігівської області в судове засідання не з`явився, про час, дату та місце розгляду справи повідомлений належним чином, до суду надіслали клопотання про розгляд справи без їх участі, з приводу позовних вимог покладаються на розсуд суду.
Третя особа ОСОБА_2 в судове засідання не звився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив, клопотання про розгляд справи з його участю до суду не подав. 
За таких обставин, суд приходить до висновку про можливість розгляду справи за відсутності учасників справи на підставі наявних у справі доказів.
Відповідно до ч. 2 ст. 247 Цивільного процесуального кодексу України (далі ЦПК України), у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи, чи в разі якщо відповідно до положень ЦПК України розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до наступного висновку.
Відповідно до норми ч. 1 ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Статтею 5 ЦПК України встановлено, що здійснюючи правосуддя, суд захищає права, свободи та інтереси фізичних осіб, права та інтереси юридичних осіб, державні та суспільні інтереси у спосіб, визначений законами України.
Згідно ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. 
Як визначено ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. 
З Виписки з погосподарської книги № 2 за 1991-1995 роки по Сахнівському старостинському округу від 01.04.2024 слідує, що станом на 15 квітня 1991 року домоволодіння за адресою АДРЕСА_2 мало статус колгоспного двору. Головою колгоспного двору був ОСОБА_4 , члени домогосподарства: дружина ОСОБА_3 , син ОСОБА_5 (а.с.14). 
Пунктом 4 Прикінцевих та перехідних положень Цивільного кодексу України, визначено що до цивільних відносин, які виникли до набрання чинності Цивільним кодексом України, застосовуються положення цього Кодексу до тих прав і обов`язків, що виникли і продовжують існувати після набрання ним чинності. 
У відповідності до вимог ст. 120 Цивільного кодексу України в редакції 1963 року власність колгоспного двору належить всім членам без визначення долі кожного з них.
Згідно ст. 123 Цивільного кодексу України в редакції 1963 року розмір частки члена двору встановлюється виходячи з рівності часток всіх членів двору.
Відповідно до роз`яснень Пленуму Верховного Суду України, викладених у п.6 постанови від 22.05.1995 року № 15 «Про судову практику у справах за позовами про захист права приватної власності» (з наступними змінами), до правовідносин, що виникли до 15.04.1991 року, застосовується чинне на той час законодавство. Зокрема, спори щодо майна колишнього колгоспного двору, що було придбане до 15.04.1991 року, мають вирішуватися за нормами, які регулювали власність цього двору, а саме: право власності на майно, яке належало колгоспному двору і збереглося після припинення його існування, мають ті члени двору, котрі до 15.04.1991 року не втратили права на частку в його майні, розмір частки члена двору визначається виходячи з рівності часток усіх його членів, включаючи неповнолітніх та непрацездатних. На витребування частки з майна колишнього колгоспного двору, що збереглося на 15 квітня 1991 року, поширюється загальний трирічний строк позовної давності.
Таким чином, житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, що розташовані по АДРЕСА_2 станом на 15 квітня 1991 року належав на праві власності ОСОБА_4 , ОСОБА_3 та ОСОБА_5 в рівних частках по 1/3 кожному.
ІНФОРМАЦІЯ_2 в селі Ленінівка Менського району Чернігівської області помер ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 (а.с.11).
Після смерті ОСОБА_4 відкрилась спадщина, в тому числі і на належну йому 1/3 частину житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований по АДРЕСА_2 .
За положеннями ст. 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1220 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Статтею 1217 ЦК України передбачено, що спадкування здійснюється за заповітом або законом.
У ст. 1297 ЦК України встановлено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, у складі якої є нерухоме майно, зобов`язаний звернутися до нотаріуса за видачею йому свідоцтва про право на спадщину на нерухоме майно.
Як слідує з матеріалів спадкової справи № 162/2017, заведеної до майна померлого ОСОБА_4 , спадкоємець першої черги за законом – дружина спадкодавця ОСОБА_3 в установлений законом строк звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого чоловіка, отримала Свідоцтво про право на спадщину за законом на частку права на земельну частку (пай). З даної спадкової справи також слідує, що спадкоємцем за законом на іншу частину спадкового майна після померлого ОСОБА_4 є його син – ОСОБА_5 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , який проживав і був зареєстрований із спадкодавцем на час відкриття спадщини, тому фактично спадщину отримав. Заяви ОСОБА_5 про відмову від належної частки спадкового майна матеріали спадкової справи не містять. Таким чином, ОСОБА_3 та ОСОБА_5 фактично успадкували 1/3 частину житлового будинку, що розташований по АДРЕСА_2 , яка належала спадкодавцю ОСОБА_4 , по 1/6 частці кожний, в результаті чого набули права власності на весь будинок, по частині кожному.
ІНФОРМАЦІЯ_4 в с. Ленінівка Менського району Чернігівської області помер ОСОБА_5 , про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_2 (а.с.12).
Після смерті ОСОБА_5 відкрилась спадщина. 
Як слідує з матеріалів спадкової справи № 163/2017, заведеної до майна померлого ОСОБА_5 , ОСОБА_3 в установлений законом строк звернулась до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого сина, а також ОСОБА_2 в установлений законом строк звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після померлого батька, і отримали Свідоцтва про право на спадщину за законом після померлого ОСОБА_5 на частку в спадщині кожний. Таким чином, ОСОБА_3 та ОСОБА_2 фактично успадкували 1/2 частину житлового будинку, що розташований по АДРЕСА_2 , яка належала спадкодавцю ОСОБА_5 , по частці кожний, в результаті чого ОСОБА_3 набула права власності на частки даного домоволодіння, а ОСОБА_2 – на частку.
ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Сахнівка Менського району Чернігівської області померла ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 (а.с. 10).
За життя ОСОБА_3 зробила розпорядження про те, що все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те, що буде належати їй на день смерті і на що вона за законом матиме право заповіла своїй доньці ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 (а.с.13). 
Як слідує з матеріалів спадкової справи № 104/2019, заведеної до майна померлої ОСОБА_3 , ОСОБА_1 прийняла спадщину після померлої матері і в установлений законом строк звернулася до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини та отримала свідоцтва про право на спадщину за заповітом на земельні ділянки. (а.с.53-138).
Однак, позивачці відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом на житловий будинок з господарськими будівлями і спорудами, що розташовані по АДРЕСА_2 , у зв`язку з відсутністю правовстановлюючих документів на вказане спадкове майно, про що свідчить письмова відповідь нотаріуса № 279/02-13 від 14.05.2024 (а.с.15).
Враховуючи, що спадкодавець ОСОБА_3 за життя правовстановлюючі документи на належне їй майно, а саме: частини житлового будинку з надвірними будівлями по АДРЕСА_2 , не оформила, позивачка позбавлена можливості в нотаріальній конторі оформити спадщину на своє ім`я. 
Відповідно до ст. 328 ЦК України право власності набувається на підставах, що не заборонені законом. 
Відповідно до ст. 392 ЦК України власник майна може пред`явити позов про визнання його права власності, якщо це право оспорюється або не визнається іншою особою. 
Згідно п. 23 Постанови № 7 Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про спадкування» від 30 травня 2008 року, у разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину, особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Стаття 2 ЦПК України передбачає, що завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушений, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
На підставі вищевикладеного, враховуючи встановлені судом обставини, суд приходить до висновку про необхідність судового захисту прав позивачки ОСОБА_1 , однак не знаходить підстав для повного задоволення її позовних вимог, оскільки за життя спадкодавець ОСОБА_3 набула права власності не на все домоволодіння по АДРЕСА_1 , а лише його частини. 
На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 4, 12, 13, 76-80, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, суд –
В И Р I Ш И В:
Позов ОСОБА_1 до Березнянської селищної ради Чернігівської області, третя особа – ОСОБА_2 , про визнання права власності на нерухоме майно в порядку спадкування – задовольнити частково. 
Визнати за ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_5 , РНОКПП НОМЕР_4 , паспорт серії НОМЕР_5 , зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 ), право власності на нерухоме майно: частини житлового будинку з надвірними будівлями, що розташовані по АДРЕСА_1 , в порядку спадкування за заповітом після смерті матері ОСОБА_3 (померла ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Сахнівка Менського району Чернігівської області).
В задоволенні решти позовних вимог – відмовити.
Рішення може бути оскаржене до Чернігівського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Головуючий О.А. Савченко