Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м. Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, ЄДРПОУ: 34390710
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
03 березня 2026 р. Справа №520/12437/25 
Харківський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Панова М.М., розглянувши в порядку спрощеного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції в Харківській області про визнання протиправним та скасування наказу, -
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом, в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати Наказ Головного управління Національної поліції в Харківській області від 20.03.2025 №846 про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону полку поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого сержанта ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати Наказ Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області по особовому складу №239 о/с від 06.05.2025 про застосування дисциплінарного стягнення до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону полку поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Харківській області у вигляді звільнення;
- поновити ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону полку поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Харківській області;
- стягнути з Національної поліції України на користь ОСОБА_1 суму середнього заробітку за час вимушеного прогулу та додаткової винагороди за період з 06.05.2025 по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції України;
- допустити до негайного виконання постанови суду в частині поновлення старшого сержанта поліції ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону полку поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Харківській області на службі та стягнення середнього грошового забезпечення у межах суми стягнення за один місяць.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що оскаржувані накази про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції та про звільнення зі служби в поліції, прийняті відповідачем є протиправними та такими, що суперечать нормам законодавства, яке регулює спірні правовідносини.
Ухвалою суду відкрито спрощене провадження по справі в порядку, передбаченому статтею 257 Кодексу адміністративного судочинства України, та запропоновано відповідачу надати відзив на позов.
Копія ухвали про відкриття спрощеного провадження надіслана та вручена відповідачу, що підтверджується повідомленням про вручення поштового відправлення, яке міститься в матеріалах справи.
Представником відповідача до суду надано відзив на позов, в якому зазначено, що дії відповідача щодо винесення оскаржуваних наказів про застосування до позивача дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції та про звільнення його зі служби в поліції є правомірними та такими, що відповідають вимогам чинного законодавства. В задоволенні адміністративного позову просить відмовити.
Дослідивши матеріали справи, суд встановив наступне.
ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , (далі - позивач) проходив службу на посаді поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону полку поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Харківській області (далі - відповідач), в званні - старший сержант.
На підставі наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 20.03.2025 №846 призначено проведення службового розслідування, що було продовжено наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області від 03.04.2025 №985 за фактом вчинення дисциплінарного проступку поліцейським взводу № 2 роти № 1 батальйону полку поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Харківській області старшим сержантом ОСОБА_1 .
Висновком службового розслідування за фактом виявлених порушень службової дисципліни з боку поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону полку поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого сержанта ОСОБА_1 було встановлено, що в особливо складний для держави та громадян час, зумовлений військовою агресією російської федерації проти України, поліцейський взводу № 2 роти № 1 батальйону полку поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Харківській області старший сержант ОСОБА_1 , у визначеному місці міста Краматорськ Донецької області, відмовився виконувати наказ командира БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області від 11.03.2025 №243дск/ВС «Про виконання бойового (спеціального) завдання» та 11.03.2025 не прибув на позицію у м.Торецьк Бахмутського району Донецької області, зазначену у цьому наказі з подальшим утриманням визначеного рубежу (позиції) з іншими поліцейськими БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області, недопущення прориву противника та його просування в глибину контрольованої території.
За вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог частини першої статті 65 Конституції України, пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1 та 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпунктів 1 пункту 1 розділу VII Положення про підрозділи поліції особливого призначення, затвердженого наказом МВС України від 04.12.2017 № 987, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 27.12.2017 за № 1565/31433, до ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області по особовому складу №239 о/с від 06.05.2025 старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону полку поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Харківській області, з 06.05.2025 звільнено згідно з Законом України «Про національну поліцію» від 02.07.2015 №580-VIII за п.6 ч.1 ст.77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України).
Так, з приводу факту, що слугував в подальшому підставою для призначення службового розслідування та звільнення зі служби в поліції позивач у позовній заяві зазначає наступне.
В лютому 2025 року позивачу довели бойове розпорядження, відповідно до якого його записали водієм ББР.
Декілька разів керівництво оголошували накази про необхідність здійснення транспортування людей до міста Торецьк.
Позивач не виконував дані накази.
Так, позивач у позовній заяві зазначає, що Головним управління національної поліції в Харківській області не проводилося жодного навчання щодо тактичної медицини, тактичної підготовки, не було ознайомлення з дронами, з мінами, занять з евакуація поранених. Тобто, Позивач не проходив жодного курсу навчання, що розрахований на виконання поліцейських місій. Як зазначає позивач, ніяких занять з інженерної та фортифікаційної підготовки, окопної роботи, оборони позицій від ворожих військ та техніки з навчаємими не проводилися.
Позивача було призначено на посаду техніка відділення логістики та ЛМТЗ БПОП (стрілецького), але після переведення до роти батальйону полку поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Харківській області у зв`язку зі скороченням штату, він продовжував виконувати свої обов`язки з логістики.
Як зазначає позивач, у нього були відсутні навички керування такими бронемашинами та користування картами місцевості на місці, в яке його відкомандировували.
Одним з аргументів відмови від виконання наказу був факт здійснення опікунства над своєю бабусею, яка є єдиним його родичем та потребує постійного нагляду.
Так, відповідно до Висновку №11/87 від 11.02.2025 лікарсько-консультативної комісії КНП «ЦПМСД м.Ізюм», ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що є рідною бабусею позивача, потребує постійного стороннього догляду внаслідок порушення функцій організму строком на 12 місяців.
Позивач зазначає, що у зв`язку з відсутністю членів сім`ї першого ступеня споріднення, Позивач є єдиним, хто може доглядати бабусю.
Із спірними Наказами ГУНПУ в Харківській області №545 від 30.04.2025 та №239 о/с від 06.05.2025 року ОСОБА_1 ознайомився 30.04.2025 у місті Краматорськ Донецької області, тимчасова дислокація, в приміщенні чергової частини, батальйону поліції особливого призначення "Стрілецького" ГУНП в Харківської області.
Не погоджуючись із вказаними наказами відповідача про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції та про звільнення зі служби в поліції, вважаючи їх протиправними, позивач звернувся до суду з даним позовом.
З приводу спірних правовідносин суд зазначає наступне.
Статтею 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Частиною 1 статті 1 Закону України "Про Національну поліцію" (далі Закон № 580-VIII) встановлено, що Національна поліція України - це центральний орган виконавчої влади, який служить суспільству шляхом забезпечення охорони прав і свобод людини, протидії злочинності, підтримання публічної безпеки і порядку.
За визначенням статті 3 Закону України "Про Національну поліцію" у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.
Згідно з частиною 1 статті 17 Закону України "Про Національну поліцію", поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.
У частині 1 статті 18 Закону України "Про Національну поліцію" передбачені обов`язки поліцейського зокрема: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва; 3) поважати і не порушувати прав і свобод людини.
Частиною 1 статті 59 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень.
Наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179 затверджено Правила етичної поведінки поліцейських.
Ці Правила поширюються на всіх поліцейських, які проходять службу в Національній поліції України. Дотримання вимог цих Правил є обов`язком для кожного поліцейського незалежно від займаної посади, спеціального звання та місцеперебування.
Метою цих Правил є урегулювання поведінки поліцейських з дотриманням етичних норм, формування в поліцейських почуття відповідальності перед суспільством і законом за свої дії та бездіяльність, а також сприяння посиленню авторитету та довіри громадян до поліції.
Статтею 64 Закону України "Про Національну поліцію" визначена Присяга працівника поліції. Так, відповідно до вказаної норми особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: "Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки".
Відповідно до частин 1, 2 статті 19 Закону України "Про Національну поліцію", у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України від 15.03.2018 № 2337-VІІІ (надалі - Дисциплінарний статут) визначається сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження.
Відповідно до частини 2 статті 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їх повноважень та відповідно до закону; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейські виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижуючи честь і гідність людини; знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватись правил внутрішнього розпорядку.
Частиною 3 статті 1 Дисциплінарного статуту встановлено, що до змісту службової дисципліни також віднесено такі обов`язки поліцейського як: 1) бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; 2) знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; 3) поважати права, честь і гідність людини, надавати допомогу та запобігати вчиненню правопорушень; 4) безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону; 5) вживати заходів до негайного усунення причин та умов, що ускладнюють виконання обов`язків поліцейського, та негайно інформувати про це безпосереднього керівника; 6) утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України; 7) утримуватися від висловлювань та дій, що порушують права людини або принижують честь і гідність людини; 8) знати і виконувати заходи безпеки під час несення служби, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку; 9) підтримувати рівень своєї підготовки (кваліфікації), необхідний для виконання службових повноважень; 10) берегти службове майно, забезпечувати належний стан зброї та спеціальних засобів; 11) поважати честь і гідність інших поліцейських і працівників поліції, надавати їм допомогу та стримувати їх від вчинення правопорушень; 12) дотримуватися правил носіння однострою та знаків розрізнення; 13) сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни, інформувати його про виявлені порушення, у тому числі вчинені іншими працівниками поліції; 14) під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Згідно з частини 1 статті 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом.
Відповідно до статті 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Приписами статті 13 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків.
Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони.
До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Відповідно до положень статті 14 Дисциплінарного статуту, службове розслідування - це діяльність із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського.
Службове розслідування проводиться з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування призначається за письмовим наказом керівника, якому надані повноваження із застосування до поліцейського дисциплінарного стягнення.
Підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до частини 7 статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі встановлення вини поліцейського за результатами проведеного службового розслідування видається письмовий наказ про застосування до поліцейського одного з видів дисциплінарного стягнення, передбаченого статтею 13 цього Статуту, зміст якого оголошується особовому складу органу поліції.
Згідно з частиною 8 статті 19 Дисциплінарного статуту, під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Відповідно до пункту 3 статті 22 Дисциплінарного статуту, Національної поліції України щодо виконання дисциплінарних стягнень - дисциплінарні стягнення у виді звільнення з посади, пониження у спеціальному званні на один ступінь та звільнення із служби в поліції виконуються (реалізуються) шляхом видання наказу по особовому складу.
Підставою для застосування до поліцейського дисциплінарних стягнень, перелік яких визначено у статті 13 Дисциплінарного статуту є вчинення дисциплінарного проступку, тобто протиправних, винних дій чи бездіяльність, що полягає в порушенні поліцейським службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Перелічені у статті 13 Дисциплінарного статуту види дисциплінарних стягнень застосовуються виходячи із обставин і характеру проступку, особи поліцейського, обставин, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередньої поведінки поліцейського, його ставлення до служби, ступеня його вини.
Звільнення зі служби в поліції є найсуворішим видом дисциплінарного стягнення за порушення службової дисципліни та є крайнім заходом дисциплінарного впливу. Передумовою звільнення поліцейського за вчинення дисциплінарного правопорушення, пов`язаного зі здійсненням службової діяльності, має бути грубе порушення службової дисципліни, встановлене внаслідок ретельного службового розслідування та підтверджене належним доказами.
Відповідно до частини 10 статті 14 Дисциплінарного статуту, порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України.
Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018 затверджено Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 року за № 1355/32807 (далі Порядок №893).
Пунктом 1 розділу 2 Порядку №893 передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Відповідно до пункт 1 розділу 5 Порядку № 893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Приписами пунктів 2 та 3 розділу 4 Порядку №893 визначено, що поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, під час його проведення має право: надавати пояснення, подавати відповідні документи та матеріали, що стосуються обставин, які досліджуються; подавати клопотання про отримання і залучення до матеріалів розслідування нових документів, отримання додаткових пояснень від осіб, які мають стосунок до справи; ознайомлюватися з матеріалами, зібраними під час проведення службового розслідування, робити їх копії за допомогою технічних засобів з урахуванням обмежень, передбачених Кримінальним процесуальним кодексом України, Законами України «Про захист персональних даних», «Про державну таємницю» та іншими законами; подавати скарги на дії осіб, які проводять службове розслідування; брати участь у розгляді справи на відкритому засіданні дисциплінарної комісії; користуватися правничою допомогою, послугами представника.
Поліцейський, стосовно якого проводиться службове розслідування, має право відмовитися від надання пояснень.
Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку №893, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Згідно з пунктом 4 розділу V Порядку №893, службове розслідування має встановити: наявність чи відсутність складу дисциплінарного проступку в діянні (дії чи бездіяльності) поліцейського, з приводу якого (якої) було призначено службове розслідування; наявність чи відсутність порушень положень законів України чи інших нормативно-правових актів, організаційно-розпорядчих документів або посадових інструкцій; ступінь вини кожної з осіб, що вчинили дисциплінарний проступок; обставини, що пом`якшують або обтяжують ступінь і характер відповідальності поліцейського чи знімають безпідставні звинувачення з нього; відомості, що характеризують поліцейського, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; вид і розмір заподіяної шкоди; причини та умови, що призвели до вчинення дисциплінарного проступку.
На підставі пункту 1 Розділу VI Порядку №893 зібрані під час проведення службового розслідування матеріали та підготовлені дисциплінарною комісією документи формуються нею у справу.
Підсумковим документом службового розслідування є висновок службового розслідування, який складається зі вступної, описової та резолютивної частин. Висновок службового розслідування готує і підписує дисциплінарна комісія.
У разі якщо за результатами розгляду матеріалів службового розслідування (справи) дисциплінарна комісія встановить наявність у діях (бездіяльності) поліцейського дисциплінарного проступку, керівнику, який призначив службове розслідування, вносяться пропозиції щодо накладення на поліцейського дисциплінарного стягнення.
Відповідно до пункту 4 розділу 6 Порядку №893, в описовій частині висновку службового розслідування викладаються відомості, встановлені під час проведення службового розслідування: обставини справи, зокрема обставини вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, час, місце, спосіб, мотив учинення дисциплінарного проступку, його наслідки (їх тяжкість), що настали у зв`язку з цим; посада, звання, прізвище, ім`я, по батькові, персональні дані (дата і місце народження, освіта, період служби в поліції і на займаній посаді - із дотриманням вимог Закону України Про захист персональних даних), відомості, що характеризують поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, а також дані про наявність або відсутність у нього дисциплінарних стягнень; пояснення поліцейського щодо обставин справи, а в разі відмови від надання такого пояснення - інформація про засвідчення цього факту відповідним актом про відмову надати пояснення чи поштове повідомлення про вручення або про відмову від отримання виклику для надання пояснень чи повернення поштового відправлення з позначкою про невручення; пояснення безпосереднього керівника поліцейського щодо обставин справи; пояснення інших осіб, яким відомі обставини справи; документи та матеріали, що підтверджують та (або) спростовують факт учинення дисциплінарного проступку; обставини, що обтяжують або пом`якшують відповідальність поліцейського, визначені статтею 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України; причини та умови, що призвели до вчинення виявленого дисциплінарного проступку, обставини, що знімають із поліцейського звинувачення.
Положеннями статті 16 Дисциплінарного статуту службове розслідування проводиться та має бути завершено не пізніше одного місяця з дня його призначення керівником.
У разі потреби за вмотивованим письмовим рапортом (доповідною запискою) голови дисциплінарної комісії, утвореної для проведення службового розслідування, його строк може бути продовжений наказом керівника, який призначив службове розслідування, або його прямим керівником, але не більш як на один місяць. При цьому загальний строк проведення службового розслідування не може перевищувати 60 календарних днів.
До строку проведення службового розслідування не зараховується документально підтверджений час перебування поліцейського, стосовно якого проводиться службове розслідування, у відрядженні, на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) або у відпустці.
Службове розслідування вважається завершеним у день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка його заміщує, висновку за результатами службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Згідно із частиною 12 статті 19 Дисциплінарного статуту, у разі притягнення до дисциплінарної відповідальності поліцейського, який має дисциплінарне стягнення і вчинив дисциплінарний проступок, дисциплінарне стягнення, що застосовується, повинно бути суворішим, ніж попереднє.
Так, судом встановлено, що до ГУНП в Харківській області надійшла доповідна записка т.в.о. командира БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області (далі - БПОП ГУНП) майора поліції Есаулка В.І. від 12.03.2025 № 436/119-38/14-2025, щодо невиконання наказу БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області від 11.03.2025 № 243дск/ВС «Про виконання бойового (спеціального) завдання».
Наказом ГУНП в Харківській області від 20.03.2025 № 846 за відомостями, викладеними у доповідній записці т.в.о. командира БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області майора поліції Есаулка В.І. від 12.03.2025 № 436/119-38/14-2025 призначено службове розслідування.
Відповідно до зазначеної доповідної записки, 11.03.2025 о 19:00 у визначеному місці в м. Краматорськ Донецької області до відома окремих поліцейських БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області доведено наказ в.о. командира БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області майора поліції Запорожця О.В. від 11.03.2025 № 243дск/ВС «Про виконання бойового (спеціального) завдання».
При цьому позивач та окремі поліцейські зазначеного батальйону відмовилися виконувати цей наказ.
Як зазначає представник відповідача у відзиві на позов, при зачитуванні наказу були присутні лікар та психолог, які протипоказань щодо готовності поліцейських до несення служби не виявили.
Службовим розслідуванням встановлено, що у зв`язку з військовою агресією рф проти України, на підставі Указу Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженого Законом України від 24.02.2022 № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про введення воєнного стану в Україні», в Україні введено воєнний стан із 05:30 24.02.2022. Указом Президента України від 14.03.2022 № 133/2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 26.03.2022 строком на 30 діб. Указом Президента України від 18.04.2022 № 259/2022 строк дії воєнного стану в Україні було продовжено з 05:30 25.04.2022 строком на 30 діб. Указом Президента України від 17.05.2022 № 341/2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 25.05.2022 на 90 діб. Указом Президента України від 12.08.2022 № 573/2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 23.08.2022 на 90 діб. Указом Президента України від 07.11.2022 № 757/2022 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 21.11.2022 на 90 діб. Указом Президента України від 06.02.2023 № 58/2023 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 19.02.2023 на 90 діб. Указом Президента від 01.05.2023 № 254/2023 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 20.05.2023 строком на 90 діб. Указом Президента України від 26.07.2023 № 451/2023 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 18.08.2023 строком на 90 діб. Відповідно до Указу Президента від 06.11.2023 № 734/2023 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 16.11.2023 строком на 90 діб. Відповідно до Указу Президента від 05.02.2024 № 49/2024 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 14.02.2024 строком на 90 діб. Відповідно до Указу Президента від 06.05.2024 № 271/2024 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 14.05.2024 строком на 90 діб. Указом Президента України від 23.07.2024 №469/2024 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 12.08.2024 строком на 90 діб. Указом Президента України від 28.10.2024 № 740/2024 строк дії воєнного стану в Україні продовжено з 05:30 10.11.2024 строком на 90 діб. Указом від 14.01.2025 № 26/2025, продовжено строк дії воєнного стану в Україні з 05:30 08.02.2025 на 90 діб та воєнний стан є таким, що триває на теперішній час; військовому командуванню разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування доручено запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.
Міністерство внутрішніх справ України, зокрема в особі Національної поліції України, яка є його структурним підрозділом, зобов`язане запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави.
Відповідно до частини першої статті 16 Закону України «Про правовий режим воєнного стану» за рішенням Ради національної безпеки і оборони України, введеним у дію в установленому порядку указом Президента України, утворені відповідно до законів України військові формування залучаються разом із правоохоронними органами до вирішення завдань, пов`язаних із запровадженням і здійсненням заходів правового режиму воєнного стану згідно з їх призначенням та специфікою діяльності.
Згідно з вимогами статті 17 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», органи державної влади України, Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим та органи місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації, громадські об`єднання, а також громадяни зобов`язані сприяти діяльності військового командування та військових адміністрацій у запровадженні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану на відповідній території.
Відповідно до частини другої статті 24 Закону України «Про Національну поліцію», у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості.
Статтею 65 Конституції України захист Вітчизни, незалежності та територіальної цілісності України, шанування її державних символів визначено одним з обов`язків громадян України.
Після введення правового режиму воєнного стану поліцейські фактично усіх територіальних (у тому числі міжрегіональних) органів Національної поліції, усвідомлюючи свою високу відповідальність за виконання покладених на поліцію завдань із забезпечення публічної безпеки і порядку, охорони прав і свобод людини, а також інтересів суспільства і держави, які присягнули вірно служити Українському народові, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки, стали на захист Вітчизни та життя, здоров`я і благополуччя співвітчизників.
Постановою Кабінету Міністрів України від 13.01.2023 № 30 «Про утворення територіального органу Національної поліції» створено як юридичну особу публічного права міжрегіональний територіальний орган Національної поліції - Департамент поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « Лють » та який зареєстровано в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань 02.02.2023.
Наказом Національної поліції України від 16 квітня 2024 року № 403 «Про затвердження Положення про Департамент поліції особливого призначення «Об`єднана штурмова бригада Національної поліції України « Лють », передбачено участь поліцейських в обороні України відповідно до Закону України «Про оборону України» шляхом безпосереднього ведення бойових дій за рішенням військового командування, погодженим з керівником поліції або уповноваженою ним особою, під час дії правового режиму воєнного стану в ході відсічі збройної агресії проти України.
Поліцейські БПОП (стрілецький) ГУНП пройшли курс індивідуальної підготовки та бойове злагодження. Для цього удосконалено програму підготовки, особливо в частині виконання завдань із застосуванням нового для поліції озброєння і техніки. Бойове злагодження проходило на визначених полігонах в умовах максимально наближених до бойових.
Наказом головнокомандувача Збройних сил України Сіверська МТГ, Званівська СТГ, Соледарська МТГ, Бахмутська МТГ, Світлодарська МТГ, Часовоярська МТГ та Торецька МТГ Бахмутського району, а також Костянтинівська МТГ Краматорського району Донецької області, визначені районами ведення воєнних (бойових) дій.
Відповідно до наказу ГУНП в Харківській області від 05.02.2025 № 14 о/с дск «Про відрядження поліцейських БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області до ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_4 », позивача та окремих поліцейських БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області було відряджено в підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ «Лють» та відкликання з відрядження» та наказу в.о. командира зведеного підрозділу УПОП № 2 (штурмовий полк «Цунамі») ДПОП «ОШБ «Лють» від 06.02.2025 № 104 дск/ВСЛ «Про виконання бойового (спеціального) завдання, особовий склад БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області був відряджений до УПОП № 2 (штурмовий полк «Цунамі) ДПОП «ОШБ «Лють» з метою здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі та стримування збройної агресії проти України у порядку взаємодії підрозділів Національної поліції України зі Збройними Силами України, реагування на зміни в обстановці, ведення та посилення стійкості оборони м. Торецьк Бахмутського району Донецької області.
Відповідно до довідки щодо надання інформації про забезпеченість майном озброєння стосовно поліцейських БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області від 19.03.2025 № 518/119-38/14-2025 встановлено, що відповідно до карток обліку озброєння, яке закріплено за поліцейськими сержантом поліції ОСОБА_3 , лейтенантом поліції ОСОБА_4 , старшим сержантом поліції ОСОБА_1, старшим сержантом поліції ОСОБА_9, лейтенантом поліції ОСОБА_10, старшим сержантом поліції ОСОБА_5 , капітан поліції ОСОБА_11 останні забезпечені: табельною вогнепальною зброєю - 9 мм пістолетами ПМ, двома магазинами та 16 патронами до них); автоматичною зброєю - 5.45 мм автоматами АК-74, чотирма магазинами та 120 патронами до них; засобами індивідуального захисту - бронешоломи ТОР, бронежилетами, протигази МТ-213/2У.
Як зазначено відповідачем у відзиві, відмова від виконання наказу БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області від 11.03.2025 № 243дск/ВС «Про виконання бойового (спеціального) завдання» зафіксовано на службовий портативний відеореєстратор поліцейських відділення моніторингу та контролю БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області. Крім цього, факт ознайомлення з наказом від 11.03.2025 № 243дск/ВС підтверджують підпис старшого сержанта поліції ОСОБА_1 в аркуші ознайомлення.
Із застосуванням технічних засобів фіксації - персональний комп`ютер KH15-777777, процесор Intel(R) Core(TM) i3-10100T CPU @ 3.00GHz 2.90 GHz, з операційної системо «Windows 11 Pro», проведено огляд відеозаписів з портативного відеореєстратора поліцейських БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області, про що складено акт огляду відеозапису від 14.04.2025 № 851вс/119-15-2025.
Встановлено, що при відкритті файлу під назвою «VID250317-171916F-000033-022015-0080» тривалістю 10 хвилин, має на початку відео вбудований таймкод « 2025/03/11 19:35 00012-280012». На даному відеозапису поліцейськими відділення моніторингу та контролю БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області фіксується дата та час проведення відеозапису, фіксується присутність старшого інспектора з о/д відділу лікувально-евакуаційного забезпечення управління домедичної та медичної допомоги (мр) ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» підполковника поліції ОСОБА_20, начальника відділу психологічного забезпечення УКЗ ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» майора поліції ОСОБА_6 та фіксується зачитування наказу від. 11.03.2025 № 243дск/ВС в.о. командиром БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області майором поліції Запорожцем О.В.
При відкритті файлу під назвою «VID250311-194500F-000012-280012-0067» встановлено, що відеозапис тривалістю 10 хвилин, має на початку відео вбудований таймкод « 2025/03/11 19:44 00012-280012». На 21 с. відео представляється старшого сержанта поліції ОСОБА_1, який повідомив, що суть наказу йому зрозуміла, але виконати його не буде, причину не виконання наказу не повідомив. Питань до медика та психолога у старшого сержанта поліції ОСОБА_1 не було.
Як встановлено судом, опитаний під час службового розслідування позивач зазначив, що його відповідно до наказу ГУНП в Харківській області від 05.02.2025 № 14 о/с дск «Про відрядження поліцейських БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області до ОСУВ « ІНФОРМАЦІЯ_4 », було відряджено в підпорядкування командира зведених підрозділів ДПОП «ОШБ «Лють» з метою здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі та стримування збройної агресії проти України у порядку взаємодії підрозділів Національної поліції України зі Збройними Силами України, реагування на зміни в обстановці, ведення та посилення стійкості оборони м. Торецьк Бахмутського району Донецької області. 11.03.2025 о 19:00 у визначеному місці в м. Краматорськ Донецької області до відома сержанта поліції ОСОБА_1 доведено наказ в.о. командира БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області майора поліції Запорожця О.В. від 11.03.2025 № 243дск/ВС «Про виконання бойового (спеціального) завдання».
Даний наказ сержант поліції ОСОБА_1 відмовився виконувати в зв`язку з небезпекою для свого життя. Якщо він помре, нікому буде доглядати його літню бабусю, яка перебуває в нього на піклуванні та яка має ряд хронічних захворювань.
Опитаний під час службового розслідування командир роти № 5 БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_7 , який у власних поясненнях зазнавши, що 11.03.2025 о 19:00 у визначеному місці в м. Краматорськ Донецької області до відома окремих поліцейських БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області доведено наказ в.о. командира БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області майора поліції Запорожця О.В. від 11.03.2025 № 243дск/ВС «Про виконання бойового (спеціального) завдання». Даний наказ доводився в присутності інспектора з о/д відділу лікувально-евакуаційного забезпечення управління домедичної та медичної допомоги (мр) ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» підполковника поліції ОСОБА_20, начальника відділу психологічного забезпечення УКЗ ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» майора поліції ОСОБА_6 , заступника командира роти № 1 БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області лейтенанта поліції ОСОБА_8 та фіксувався на портативний відеореєстратор поліцейськими моніторингу БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області.
Після доведення даного наказу окремі поліцейські зазначеного батальйону відмовилися виконувати цей наказ, а саме: сержант поліції ОСОБА_12, лейтенант поліції ОСОБА_13, старший сержант поліції ОСОБА_1, старший сержант поліції ОСОБА_14, лейтенант поліції ОСОБА_15, старший сержант поліції ОСОБА_16, капітан поліції ОСОБА_11
Лікарем та психологом у зазначених поліцейських протипоказань виявлено не було.
Опитаний під час службового розслідування заступник командира роти № 1 БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області лейтенант поліції ОСОБА_17, старший інспектор відділу моніторингу та контролю БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області старший лейтенант поліції ОСОБА_18, начальник ВПСО БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області майор поліції ОСОБА_19, інспектор з о/д відділу лікувально-евакуаційного забезпечення управління домедичної та медичної допомоги (мр) ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» підполковник поліції ОСОБА_20, начальник відділу психологічного забезпечення УКЗ ДПОП «ОШБ НПУ «Лють» майор поліції ОСОБА_21 надали аналогічні письмові пояснення, що й майор поліції ОСОБА_7 .
Таким чином, дії поліцейських, які не виконали наказ про прибуття на позиції в м. Торецьк Бахмутського району Донецької області для утримання визначеного рубежу та недопущення прориву противника, суперечать вимогам статті 5 Дисциплінарного статуту. Невиконання цього наказу є порушенням службової дисципліни та може бути підставою для притягнення до дисциплінарної відповідальності.
Таким чином, службовим розслідуванням встановлений факт вчинення дисциплінарного проступку поліцейським взводу № 2 роти № 1 БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області старшим сержантом поліції ОСОБА_1 , який в особливо складний для держави та громадян час, зумовлений військовою агресією російської федерації проти України, 11.03.2025 о 19:00 у визначеному місці міста Краматорськ Донецької області, незважаючи на перебування на службі в поліції та взяття на себе зобов`язань, які висуваються до поліцейських під час здійснення ними службових функцій та в повсякденному житті, знехтував Присягою працівника поліції та вимоги законодавства України, відмовившись виконувати наказ БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області від 11.03.2025 № 243дск/ВС «Про виконання бойового (спеціального) завдання» та 11.03.2025 не прибув на позицію у м. Торецьк Бахмутського району Донецької області, зазначену в цьому наказі, з подальшим утриманням визначеного рубежу (позицій) з іншими поліцейськими БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області, недопущення прориву противника та його просування в глибину контрольованої території.
Обставини, що пом`якшують відповідальність старшого сержанта поліції ОСОБА_1 відповідно до ст. 19 Дисциплінарного статуту, не встановлено.
Обставини, що обтяжують відповідальність старшого сержанта поліції ОСОБА_1 відповідно до ст. 19 Дисциплінарного статуту, вчинення дисциплінарного проступку є повторність.
Так, наказом ГУНП в Харківській області від 30.04.2025 № 544 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУНП в Харківській області» до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді попередження про неповну службову відповідність.
Тобто за результатами проведення службового розслідування, дисциплінарна комісія встановила факти вчинення ОСОБА_1 дисциплінарного проступку, який виразився в тому, що 11.03.2025 о 19:00 в особливо складний для держави та громадян час, зумовлений військовою агресією російської федерації проти України, позивач у визначеному місці міста Краматорськ Донецької області, відмовився виконувати наказ командира БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області від 11.03.2025 № 243дск/ВС «Про виконання бойового (спеціального) завдання» та 11.03.2025 не прибув на позицію у м. Торецьк Бахмутського району Донецької області, зазначену в цьому наказі, з подальшим утриманням визначеного рубежу (позицій) з іншими поліцейськими БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області, недопущення прориву противника та його просування в глибину контрольованої території.
Своєю бездіяльністю позивач порушив вимоги:
- частини першої статті 65 Конституції України в частині відмови виконати наказ про захист Вітчизни на бойових позиціях;
- пунктів 1 і 2 частини першої статті 18 Закону України «Про Національну поліцію» в частині недотримання законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського, наказу керівника;
- частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» в частині невірного служіння Українському народові, недотримання Конституції та законів України, негідного несення високого звання поліцейського та невиконання своїх службових обов`язків;
- пунктів 1 та 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, в частині невиконання Присяги, наказу керівника та немужнього служіння народу України, підпунктів 1 пункту 1 розділу VІІ Положення про підрозділи поліції особливого призначення, затвердженого наказом МВС України від 04.12.2017 № 987, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 27.12.2017 за № 1565/31433, в частині недотримання законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського.
З огляду на те, що в складний для Держави та Українського народу час кожен фізично спроможний громадянин зобов`язаний своїми діями, працею та службою наближати перемогу над окупантом, старший сержант поліції ОСОБА_1 , допустивши аналогічне правопорушення - невиконання наказу, проявив бездіяльність у службовій діяльності. Такі дії є дисциплінарним проступком, що негативно впливає на авторитет Національної поліції України в очах громадськості.
14.04.2025 начальником ГУНП в Харківській області затверджено висновок службового розслідування.
Наказом начальника ГУНП в Харківській області від 30.04.2025 № 545 «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських ГУНП в Харківській області» за вчинення дисциплінарного проступку, що виразився в порушенні вимог частини першої статті 65 Конституції України, пунктів 1 та 2 частини першої статті 18, частини першої статті 64 Закону України «Про Національну поліцію», пунктів 1 та 4 частини третьої статті 1, частини першої статті 5 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, підпунктів 1 пункту 1 розділу VII Положення про підрозділи поліції особливого призначення, затвердженого наказом МВС України від 04.12.2017 № 987, зареєстрованим у Міністерстві юстиції України 27.12.2017 за № 1565/31433, до позивача застосовано дисциплінарне стягнення у виді звільнення зі служби в поліції.
Позивач у позові зазначає, що одним із основних та вагомих аргументів відмови від виконання наказу був факт здійснення опікунства над своєю бабусею, яка є єдиними його родичем та потребує постійного нагляду.
Так, відповідно до висновку № 11/87 від 11.02.2025 лікарсько-консультативної комісії КНП «ЦПМСД м. Ізюм», ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що є рідною бабусею позивача, потребує постійного стороннього догляду внаслідок порушення функцій організму строком на 12 місяців.
Аргументація позивача щодо відмови від виконання наказу, зокрема з посиланням на здійснення ним опікунства над бабусею, яка потребує стороннього догляду, є безпідставною та не може виправдати його дій в умовах воєнного стану.
Слід зазначити, що виконання наказу в умовах воєнного стану є обов`язковим.
Наказ, який був наданий позивачу, є законним і обґрунтованим, оскільки його метою було недопущення прориву противника та просування вглиб контрольованої території, що прямо зумовлено військовою агресією російської федерації проти України. В умовах реальної загрози безпеці держави та населення виконання подібних наказів є невід`ємним обов`язком кожного поліцейського, згідно з Законом України «Про Національну поліцію» (ст. 10, 17) та Законом України «Про правовий режим воєнного стану».
Крім того, особисті обставини не звільняють від обов`язку неухильного виконання наказу. Посилання позивача на необхідність здійснення догляду за бабусею не звільняє його від виконання службових обов`язків як поліцейського у рамках правового режиму воєнного стану. Зазначене обставина не може бути підставою для самовільної відмови від виконання конкретного бойового або службового завдання.
Також слід зазначити, що догляд за родичем не є безумовною підставою для невиконання наказу. Висновок ЛКК, наданий позивачем (№11/87 від 11.02.2025), не заперечує того факту, що особа, яка потребує догляду, може бути забезпечена ним через інших членів родини, соціальні служби або оформлення відповідного піклування згідно із Законом України «Про соціальні послуги».
Вказане свідчить, що позивач мав можливість належно організувати догляд за бабусею без порушення вимог законодавства щодо виконання наказів у межах службових обов`язків.
Надання поліцейському наказу було мотивоване захистом національної безпеки. Необхідність виконання наказу була зумовлена критичною безпековою ситуацією. У таких умовах особисті обставини не можуть бути поставлені вище за обов`язок забезпечення обороноздатності держави.
Відповідно до вимог пункту 4 частини третьої статті 1 Дисциплінарного статуту, поліцейський зобов`язаний безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень Безумовно, найвищою соціальною цінністю є людина у відповідності до статті 3 Конституції України, однак з огляду на завдання, покладені законом на органи Національної поліції України та поліцейських, в умовах виникнення реальної загрози суверенітету України, територіальній цілісності України, ОСОБА_1 маючи спеціальне звання сержант поліції з 24.02.2022 повинен був вчиняти дії з рятування України, ціною не тільки власного здоров`я, а навіть ціною власного життя.
За своєю формою, змістом та суттю таке діяння позивача явно та очевидно належить до кола чітко визначених законом дисциплінарних проступків поліцейського.
Самостійне визнання заявником цих обставин з абсолютною невідворотністю нівелює усі наслідки дефектів службового розслідування і унеможливлює існування будь-яких легітимних сподівань на подальше проходження служби у поліції.
В свою чергу, сержант поліції ОСОБА_1 не виконав наказ командира БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області від 11.03.2025 № 243 дск/ВС, та 11.03.2025 не прибув на позицію у м.Торецьк Бахмутського району Донецької області, з подальшим утриманням визначеного рубежу (позицій) з іншими поліцейськими БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області, недопущення прориву противника, отже в найважчі часи обрав пасивну поведінку, чим на власному прикладі показав повне нехтування та зневажання своїм статусом та посадою поліцейського, абсолютно безвідповідальним ставленням його до Українського народу, якому він зобов`язаний служити, своїх службових обов`язків, що є грубим порушенням службової дисципліни та абсолютно дискредитує позивача як поліцейського.
Епізод вчинку позивача у вигляді невиконання наказу (тобто активної зовнішньої форми поведінки) має однократний (разовий, в аспекті щоденності) характер, усвідомлену природу, вольову спрямованість, не міг відбутися під впливом добросовісної та розумної помилки, необачливості, необережності чи у результаті прийнятного професійного ризику, є недотичними до будь-якої зловмисної штучної провокації третіх сторонніх осіб, негативно обтяжені відсутністю дії факторів нездоланності, непереборності, вимушеності, був вчинений у період запровадженого правового режиму воєнного стану і полягав в ухиленні від виконання завдань поліцейської служби, у відсутності активних дій із захисту суверенітету України, територіальної цілісності України, відсічі збройної агресії ворога.
Необхідно зазначити, що суттєвою обставиною, за якої вчинений дисциплінарний проступок є воєнний стан, тобто той стан, коли на поліцейського покладено додаткові повноваження, а Український народ розраховує на те, що поліцейські як представники держави, будуть сумлінно виконувати свої обов`язки.
З огляду на вищевикладене, твердження позивача щодо обґрунтованості його відмови від виконання наказу через догляд за бабусею не мають правового підґрунтя і не можуть бути визнані поважною причиною в умовах воєнного стану, його дії слід розцінювати як невиконання службового обов`язку в умовах загрози національній безпеці.
Також слід зазначити, що наказ командира БПОП (стрілецький) ГУНП в Харківській області від 11.03.2025 № 243дск/ВС не визнаний незаконним, тому відсутні підстави вважати його неправомірним, який порушує права позивача.
В Законах України «Про Національну поліцію» та «Про Дисциплінарний Статут Національної поліції України» не передбачено вимог до наказу на ведення бойових дій. Тому такий наказ віддається в межах компетенції керівника з урахуванням відомих йому відомостей від старшого керівника та відомостей необхідних та достатніх для здійснення бойового завдання.
Згідно з частиною першою статті 64 Закону України «Про Національну поліцію» передбачено, що особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки».
Невиконання чи неналежне виконання поліцейським службової дисципліни є дисциплінарним проступком, вчинення якого є підставою для дисциплінарної відповідальності.
Аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.03.2020 у справі №815/4478/16.
Вимоги морального змісту віднесені до службово-трудових обов`язків працівників поліції. Приймаючи присягу, позивач зобов`язався вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки (постанова Верховного Суду від 25.04.2019 у справі №816/604/17).
Також, Верховним Судом у постанові від 02.10.2018 у справі №815/4463/17 сформована правова позиція щодо того, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Суд звертає увагу на те, що як охоронець громадського порядку, держава має моральне зобов`язання бути взірцевою, вона повинна стежити за тим, щоб такими були й державні органи, що захищають публічний порядок (рішення ЄСПЛ від 19.06.2001 у справі "Звежинський проти Польщі" (заява №34049/96), рішення ЄСПЛ від 19.04.2007 у справі "Вільхо Ескелінен та інші проти Фінляндії" (заява № 63235/00)).
Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків.
Відповідно до абзацу 6 розділу ІІ Положення про батальйон поліції особливого призначення (стрілецький), затвердженого наказом ГУНП в Харківській області від 09.10.2024 № 2172 (далі Положення), батальйон поліції особливого призначення (стрілецький) беруть участь беруть участь в обороні України, виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану під час дії воєнного стану на всій території України або в окремій її місцевості та 60 днів після цього.
Згідно пп. 9, 10 та 11 пункту 1 розділу ІІІ Положення, підрозділи батальйон поліції особливого призначення (стрілецький) (далі Підрозділи): беруть участь у забезпеченні відповідно до законодавства правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх оголошення на всій території України або в окремій місцевості; можуть брати участь за рішенням військового командування, погодженим з керівником поліції або уповноваженою ним особою, в обороні України відповідно до Закону України «Про оборону України» шляхом безпосереднього ведення бойових дій у ході відсічі збройної агресії Російської Федерації та/або інших держав проти України під час дії воєнного стану та 60 днів після цього; можуть здійснювати у взаємодії із Збройними Силами України, Національною гвардією України, Державною прикордонною службою України, Державною спеціальною службою транспорту, Службою безпеки України боротьбу з диверсійно розвідувальними силами агресора (противника) та не передбаченими законами України воєнізованими або збройними формуваннями під час дії воєнного стану та 60 днів після цього.
Відповідно до пунктів 1 та 3 розділу VII Положення: поліцейські підрозділів зобов`язані: 1) неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України, інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, Присяги поліцейського та вимог цього Положення; 2) професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог законодавства України, посадових (функціональних) обов`язків, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України та актів Національної поліції України організаційно-розпорядчого характеру; 3) постійно вдосконалювати свій рівень професійної майстерності, у тому числі фізичної, тактичної та вогневої підготовок, а також професійні якості. Поліцейські підрозділів мають права та обов`язки, пов`язані з проходженням служби в поліції, що визначені законодавством України, посадовими (функціональними) обов`язками та організаційно-розпорядчими актами Національної поліції України.
Частиною першою статті 1 Дисциплінарного статуту визначено, що службова дисципліна це дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. Службова дисципліна, згідно з частиною третьою статті 1 Дисциплінарного статуту, зобов`язує поліцейського, зокрема, бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити Українському народові; знати закони, інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження поліції, а також свої посадові (функціональні) обов`язки; безумовно виконувати накази керівників, віддані (видані) в межах наданих їм повноважень та відповідно до закону.
Статтею 4 Дисциплінарного статуту визначено, що наказ є формою реалізації службових повноважень керівника, згідно з якими визначаються мета і предмет завдання, строк його виконання та відповідальна особа. Наказ має бути чітко сформульований і не може допускати подвійного тлумачення.
Наказ, прийнятий на основі Конституції та законів України і спрямований на їх виконання, віддається (видається) керівником під час провадження ним управлінської діяльності з метою виконання покладених на нього завдань та здійснення функцій відповідно до наданих повноважень.
Наказ може віддаватися усно чи видаватися письмово, у тому числі з використанням технічних засобів зв`язку.
Наказ віддається (видається), як правило, у порядку підпорядкованості.
За потреби прямий керівник може віддати (видати) наказ підлеглому, минаючи його безпосереднього керівника, про що він повідомляє безпосередньому керівнику підлеглого або підлеглий сам доповідає про отримання нового наказу своєму безпосередньому керівнику.
Згідно з частиною першою статті 5 Дисциплінарного статуту, поліцейський отримує наказ від керівника в порядку підпорядкованості та зобов`язаний неухильно та у визначений строк точно його виконувати.
Забороняється обговорення наказу чи його критика.
Згідно зі статтею 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Види дисциплінарних стягнень, які можуть застосовуватися до поліцейських, установлені в статті 13 Дисциплінарного статуту.
Підставою для застосування цих стягнень є вчинення дисциплінарних проступків, а саме невиконання чи неналежне виконання службової дисципліни.
Факт невиконання наказу є саме по собі невиконанням службових обов`язків. Подальше перебування на посаді поліцейського, який продемонстрував неготовність виконати критично важливий наказ, негативно впливає на можливість належного виконання ним майбутніх посадових обов`язків, особливо тих, що стосуються оперативних дій та виконання наказів керівництва. Це також прямо шкодить роботі органу (підрозділу) поліції, підриваючи основи ієрархії, дисципліни та взаємодії, які є життєво важливими для ефективного функціонування поліції, особливо в умовах підвищеної небезпеки або виконання бойових завдань.
Підрозділ не може повноцінно покладатися на співробітника, який не виконав наказ в оперативній ситуації.
З огляду на викладене, суд зазначає, що факт невиконання поліцейським наказу заступити на визначену позицію (особливо в умовах, що вимагають негайного та беззаперечного реагування та колективної взаємодії) складає ознаки дисциплінарного проступку.
Відсутність чіткого волевиявлення виконати наказ командира поліцейським батальйону поліції особливого призначення (стрілецького) під час дії воєнного стану, встановлення власних умов виконання наказу, є несумісним із загальноприйнятими вимогами та підриває авторитет поліції.
Суд зазначає, що позивач, погодившись проходити службу в поліції, добровільно погодився на усі ризики пов`язані з проходженням такої служби, як і взяв на себе зобов`язання мужньо і вправно служити народу України, але фактично на даний час взяті на себе обов`язки не виконав.
Отже, наведені позивачем причини невиконання наказу керівника ГУНП в Харківській області, в умовах дії воєнного стану, не можуть вважатися судом такими, що виправдовують вчинення останнім дисциплінарного проступку.
У той же час, суд зазначає, що посилання позивача на протиправність наказу відповідача про виконання бойового завдання не можуть вважатися судом належними та обґрунтованими, враховуючи обставини того, що вказаний наказ позивачем оскаржено не було.
Крім того, судом враховується і повторне притягнення до дисциплінарної відповідальності позивача.
Відтак, враховуючи вказане вище та встановлені під час розгляду справи обставини, суд доходить висновку про те, що дисциплінарна комісія під час проведення службового розслідування, зокрема, відносно позивача здійснила повний та належний розгляд обставин та дійшла висновку про вчинення позивачем дисциплінарного проступку, а отже під час притягнення останнього до дисциплінарної відповідальності відповідачем не було допущено порушень норм діючого законодавства.
Таким чином, суд доходить висновку про відсутність підстав для визнання протиправним та скасування Наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області від 20.03.2025 №846 про застосування дисциплінарного стягнення до поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону полку поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого сержанта ОСОБА_1 у вигляді звільнення зі служби в поліції та визнання протиправним та скасування Наказу Головного управління Національної поліції в Харківській області по особовому складу №239 о/с від 06.05.2025 про застосування дисциплінарного стягнення до старшого сержанта поліції ОСОБА_1 , поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону полку поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Харківській області у вигляді звільнення.
Оскільки позовні вимоги в частині поновлення ОСОБА_1 на посаді поліцейського взводу № 2 роти № 1 батальйону полку поліції особливого призначення (стрілецький) Головного управління Національної поліції в Харківській області та стягнення з Національної поліції України на користь ОСОБА_1 суми середнього заробітку за час вимушеного прогулу та додаткової винагороди за період з 06.05.2025 по день фактичного поновлення на службі в Національній поліції України фактично є похідними від вказаних вище вимог про визнання протиправними та скасування наказів про застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення із служби в поліції та про звільнення зі служби в поліції, прийнятих відповідачем, враховуючи висновки суду у цій справі, підстави для задоволення таких відсутні.
Отже, враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що позовні вимоги ОСОБА_1 не підлягають задоволенню.
Керуючись статтями 14, 243-246, 293, 295-296 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
В И Р І Ш И В:
У задоволенні адміністративного позову ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до Головного управління Національної поліції в Харківській області (вул. Жон Мироносиць, буд. 5, м. Харків, 61002, ЄДРПОУ 40108599) про визнання протиправним та скасування наказу - відмовити.
Рішення може бути оскаржене до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя   М.М.Панов