Єдиний унікальний номер: 379/1774/25 
Провадження № 2/379/68/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
12 березня 2026 року	м.Тараща	

Таращанський районний суд Київської області у складі:
головуючого судді Шабрацького Г.О.,
за участю секретаря судового засідання Гопкало О.Ю.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Таращанської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом
ВСТАНОВИВ:
Позивач ОСОБА_1 через свого представника - адвоката Якименка О.В. звернулась до Таращанського районного суду Київської області з даним позовом, згідно уточненої позовної заяви просить суд визначити їй, додатковий строк достатній для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В обгрунтування своїх позовних вимог посилається на те, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер - ОСОБА_2 , який був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . Як стало відомо позивачу у травні 2025 року, за життя 15 липня 2008 року ОСОБА_2 скла заповіт, відповідно до якого все своє майно, де б воно не було і з чого б воно не складалося , і взагалі все те, що йому буде належати на день його смерті і на що він за законом буде мати право, заповів позивачу - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Даний заповіт було посвідчено 15.07.2008 року приватним нотаріусом Таращанського районного нотаріального округу Швецем С.П. та зареєстровано у реєстрі за № 2712. Копія заповіту додається.
Після смерті ОСОБА_2 , який номер ІНФОРМАЦІЯ_1 відкрилася спадщина. Позивач є єдиною спадкоємицею за заповітом, яка претендує на отримання спадщини після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 . Інших спадкоємців які претендують на отримання спадщини після смерті ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 за законом та за заповітом не має.
На день смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 лишилося спадкове майно, що складається зокрема із : 54/100 частини житлового будинку з господарськими будівлями та спорудами, що розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
54/100 частини вище вказаного житлового будинку належать ОСОБА_2 на підставі рішення Таращанського районного суду від 19.07.2021 року (реєстрова книга № реєстровий № 193);
решта 46/100 частини вище вказаного житлового будинку належать ОСОБА_5 на підставі рішення Таращанського районного суду від 19.07.2021 року (реєстрова книга № реєстровий № 193);
Під час проведення весною ремонту в житловому будинку що розташований за адресою: АДРЕСА_1 , частина , якого належить ОСОБА_2 іншим співвласником було виявлено документи на частину житлового будинку та заповіт, який складено на користь позивачки. Через інших родичів ОСОБА_5 повідомив позивачку як про смерть ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
В травні 2025 року позивачка прибула до України з метою оформлення свої спадкових прав. Так, позивач будучи як необізнаним про смерть ОСОБА_2 так і про наявність заповіту на її користь, маючи поважні об`єктивні причини (перебувала з 15 жовтня 2019 за межами України ) у встановлений законодавством шестимісячний термін до 14 травня 2025 року, не подала заяву до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Позивач вважає, що перебування її за кордоном з 15.10.2019 р. року є поважною причиною, пропуску подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини за заповітом, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Виїзджаючи за кордон в жовтні 2019 року позивач не могла передбачати, що весною будуть введені карантинні обмеження в зв`язку з пандимією COVID-19.
Італія була першою європейською країною, яка пережила великий спалах на початку
року, ставши першою країною в усьому світі, яка запровадила загальнонаціональний карантин. 13 березня 2020 року Всесвітня організація охорони здоров`я оголосила Європу епіцентром пандемії, цей стан тривав до 11 січня 2022 року. Локдауни, запроваджені в Європі, торкнулися понад 250 мільйонів осіб. Незважаючи на запровадження вакцинації проти COVID-19., наприкінці 2021 року Європа знову стала епіцентром пандемії. З 19.11.2024 року позивачка офіційно зареєстрована в Італійській Республіці.
В зв`язку з чим позивач не мала можливості повернутися до України. В подальшому у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, яка розпочалася 24 лютого 2022 року позивачка також утрималася від повернення до України.
Зазначає, що лише коли від рідних дізналася про смерть ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 та про наявність заповіту позивачка в травні 2025 року прибула до країни та звернулася до Якименко Л.П. приватного нотаріуса Таращанського районного нотаріального округу Київської області, стосовно прийняття спадщини за заповітом, після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .Проте у прийнятті заяви позивачці було відмовлено та рекомендовано звернутися до суду з заявою про визначення додатково строку для прийняття спадщини.
Причину несвоєчасного подання заяви про прийняття спадщини позивач вважає поважною, оскільки, об`єктивних та непереборних причин пропустила встановлений законодавством термін для подачі заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 10.10.2025 року, головуючим суддею у вказаній справі визначеного суддю Шабрацького Г.О.
14.10.2025 ухвалою судді Таращанського районного суду було залишено без руху позовну заяву та надано термін для усунення недоліків вказаної позовної заяви.
30.10.2025 суд постановив ухвалу, якою прийняв указану позовну заяву до розгляду, відкрив провадження у справі за правилами загального позовного провадження та призначив підготовче засідання.
17.02.2026 ухвалою суду закрито провадження в справі та призначено до судового розгляду.
В судове засідання позивач не з`явилась,12.03.2026 від представника позивача надійшла заява, в якій просить справу розглянути у його відсутність, позовні вимоги підтримує в повному обсязі.
Представник відповідача Таращанської міської ради в судове засідання не з`явився, про день і час розгляду справи був повідомлений належним чином, надав заяву про розгляд справи без його участі, не заперечує проти задоволення позовних вимог.
Згідно ст.247 ЦПК України у разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Вивчивши матеріали справи у їх сукупності, суд приходить до висновку, що позов підлягає задоволенню, виходячи з наступного.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 в м. Тараща Білоцерківського району Київської області помер ОСОБА_2 , що підтверджується копією свідоцтва про смерть серія НОМЕР_1 ( а.с.6 ).
Відповідно до заповіту, складеного 15.07.2008 року, який посвідчений приватним нотаріусом Таращанського районного нотаріального округу Швецем С.П. ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_5 на випадок своєї смерті зробив таке розпорядження:
Все його майно, де б воно не було і з чого б воно не складалось, і взагалі все те,що йому буде належати на день його смерті і на що він за законом матиме право - заповів ОСОБА_6 ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Вказаний заповіт зареєстровано в реєстрі за 2712 (а.с. 16), на день смерті спадкодавця ніким не скасований і не змінений.
Згідно копії свідоцтва про шлюб серії НОМЕР_2 вбачається, що ОСОБА_7 та ОСОБА_6 зареєстрували шлюб 04.07.2013 року, після реєстрації шлюбу прізвище дружини – ОСОБА_8 . (а.с.8).
Згідно довідки від 09.09.2025 вих. № БЦ3199/1 виданої КП Київської обласної ради « Київське обласне бюро технічної інвентаризації» вбачається, що відповідно паперових носіїв до 01.01.213 державна реєстрація права власності на житловий будинок АДРЕСА_1 , зареєстровано за:
- ОСОБА_2 -54/100 частини житлового будинку, на підставі рішення Таращанського районного суду від 19.07.2001 року (реєстрова книга №1 реєстровий №193). 
- ОСОБА_5 -46/100 частини житлового будинку, на підставі рішення Таращанського районного суду від 19.07.2001 року (реєстрова книга №1 реєстровий №193) (а.с.18).
Згідно Інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 83148726 від 05.11.2025 сформованою приватним нотаріусом Білоцерківського районного нотаріального округу Якименко Л.П. вбачається, що за параметрами запиту: ОСОБА_2 дата смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 , за вказаними параметрами запиту у Спадковому реєстрі інформація відсутня.
Позивач звернулася до нотаріальної контори за місцем смерті спадкодавця з приводу видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом після смерті ОСОБА_2 , однак отримала роз`яснення. Згідно роз`яснення щодо пропущеного строку виданого ОСОБА_1 приватним нотаріусом Білоцерківського районного нотаріального округу Якименко Л.П. вбачається, що позивачем пропущений встановлений ч.1 ст 1270 ЦК України шестимісячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини, та рекомендовано звернутися до суду з відповідним позовом для продовження строку для прийняття спадщини ( а.с.25).
Позивачка стверджує, що перебувала з 15 жовтня 2019 за межами України на підтвердження чого подає копію паспорта громадянина України для виїзду за кордон (а.с.12-14).
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Відповідно до частини першої ст. 1269 ЦК України, ч.1 ст. 1270 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини
Відповідно до статті 1217,1218 ЦК України, спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців). Спадкування здійснюється за заповітом або за законом. До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Згідно статті 1222,1223 ЦК України, спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народжені живими після відкриття спадщини.
Спадкоємцями за заповітом можуть бути юридичні особи та інші учасники цивільних відносин (стаття 2 цього Кодексу). Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі не охоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені устаттях 1261 - 1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
За життя ОСОБА_2 склав заповіт, зареєстрований в реєстрі № 2712 посвідчений приватним нотаріусом Таращанського районного нотаріального округу Швецем С.П. Відповідно до статей1233,1234,1235,1236 ЦК України, заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті. Право на заповіт має фізична особа з повною цивільною дієздатністю. Право на заповіт здійснюється особисто.
Вчинення заповіту через представника не допускається.
Заповіт має бути посвідчений нотаріусом або іншими посадовими, службовими особами, визначеними у статтях 1251 - 1252 цього Кодексу.
Верховний Суд неодноразово наголошував, зокрема, у постановах від 09.06.2022 року в справі №369/1913/17 (провадження №61-12004св21), від 20.07.2022 року в справі №461/2565/20 (провадження №61-21209св21), про те, що свобода заповіту як принцип спадкового права, включає, серед інших елементів, також необхідність поваги до волі заповідача та обов`язковість її виконання.
Зі змісту заповіту вбачається,що спадкодавець ОСОБА_2 зробив розпорядження щодо належного йому майна,яке він заповів ОСОБА_9 позивачу по справі. Заповіт підписаний власноруч заповідачем.
У зв`язку з пандемією коронавірусної хвороби COVID-19 13.03.2020 року в Італії було введено надзвичайний стан, який в подальшому окремо продовжувався. 13.03.2020 Італія запровадила карантин цей стан тривав до 11 січня 2022 року.
Відповідно до Постанови КМУ від 11.03.2020 №211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19», спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 та в подальшому Постановою КМУ від 22.07.2020 №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» з 16 березня на всій території України було введено карантин та закрито кордони на термін до двох тижнів надалі цей термін постійно продовжувався з незначними змінами.
24.02.2022 почалася збройна військова агресія російської федерації проти України, на території України введено воєнний стан, згідно Указу Президента України №64/2022 від 24.02.2022, який на даний час, запроваджено ряд обмежень у зв`язку з постійними повітряними тривогами та ракетними обстрілами території України.
Крім того, ОСОБА_1 , не знала про наявність на неї заповіту, який склав ОСОБА_2 . Позивач дізналася про нього, в травні 2025 року коли повернулась в Україну.
Таким чином, строк на подання заяви про прийняття спадщини сплив 30.03.2020 до закінчення цього строку позивач не мала можливості подати заяву про прийняття спадщини до нотаріуса у визначений термін, оскільки з 2019 року по 2025 рк перебувала в Італії та не могла виїхати з Італії та потрапити в Україну для того, щоб прийняти спадщину, через заборони та обмеження, які існували в Іьталії запроваджені у зв`язку з пандемією гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 та 24.02.2022 Указом Президента України №64/2022 введено воєнний стан. Крім того, ОСОБА_1 не знала про наявність на неї заповіту, який склав ОСОБА_2 .
Строк для прийняття спадщини закінчився.
Відповідно до п. 24постанови Пленуму Верховного Суду України N 7 від 30 травня 2008 р. "Про судову практику у справах про спадкування"особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьоїстатті 1272 ЦК України. У разі відсутності письмової згоди спадкоємців, які прийняли спадщину (частина другастатті 1272 ЦК), а також за відсутності інших спадкоємців, які могли б дати письмову згоду на подання заяви до нотаріальної контори про прийняття спадщини спадкоємці звертаються до суду.
Відповідачами у такій справі є спадкоємці, які прийняли спадщину. При відсутності інших спадкоємців за заповітом і за законом, усунення їх від права на спадкування, неприйняття ними спадщини, а також відмови від її прийняття відповідачами є територіальні громади в особі відповідних органів місцевого самоврядування за місцем відкриття спадщини.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини із поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
При розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину. За наявності у спадковій справі заяви спадкоємця про відмову від права на спадщину його вимоги про визначення додаткового строку для прийняття спадщини задоволенню не підлягають.
Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського судуз правлюдини» вбачається, що «суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерело права».
Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини по справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000 вбачається, що при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру.
Зважаючи на викладені обставини та беручи до уваги те, що спадщина після смерті ОСОБА_2 ніким із спадкоємців не прийнята, спадкова справа не заведена, позивачка захистити своє порушене право в інший спосіб, окрім як звернутися з позовом до суду не може, враховуючи поважність причин пропуску встановленого строку для прийняття спадщини, суд вважає за необхідне позов задовольнити та визначити позивачці додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини.
Судові витрати віднести за рахунок позивача.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1268,1270,1272 ЦК України, ст.ст. 247,263,268 ЦПК України, суд,-
ВИРІШИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Таращанської міської ради Київської області про визначення додаткового строку для прийняття спадщини за заповітом - задовольнити.
Визначити ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , тривалістю один місяць з дня набрання рішенням законної сили.
Судові витрати покласти на позивача.
Рішення набирає сили після закінчення строку на апеляційне оскарження.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження на рішення суду якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повне найменування сторін:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП: НОМЕР_3 зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_2 :
Відповідач: Таращанська міська рада, ЄДРПОУ: 04054955, адреса місцезнаходження: вул. Героїв Чорнобиля,1, м.Тараща, Білоцерківський район Київська область, індекс:09501.
Повний текст рішення суду виготовлено 20.03.2026 року. 
  Суддя Таращанського районного суду  Київської області	  Григорій ШАБРАЦЬКИЙ