ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

26 березня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 340/3797/24	

Головуючий суддя І інстанції – Брегей Р.І.

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді Іванова С.М. (доповідач),
суддів: Шальєвої В.А., Чередниченка В.Є., 

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційні скарги Головного управління ДПС у Кіровоградській області та Фермерськогого господарства «Вікторія – Агро – К» на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17.07.2025 в адміністративній справі №340/3797/24 за позовом Фермерськогого господарства «Вікторія – Агро – К» до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, Державної податкової служби України про визнання протиправними і скасування рішень, зобов`язання вчинити певні дії, - 

ВСТАНОВИВ:
Фермерське господарство «Вікторія – Агро – К» звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Кіровоградській області, Державної податкової служби України в якому просило:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС України в Кіровоградській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 21.05.2024 року про відповідність Фермерського господарства «ВІКТОРІЯ-АГРОК»(код ЄДРПОУ - 39309797) пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку;
- зобов`язати Головне управління ДПС в Кіровоградській області виключити Фермерське господарство «ВІКТОРІЯ-АГРО-К» (код ЄДРПОУ - 39309797) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків;
- визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Кіровоградській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №10721429/39309797 від 14.03.2024 року, №10721432/39309797 від 14.03.2024 року, №10721434/39309797 від 14.03.2024 року, №10721433/39309797 від 14.03.2024 року, №10721431/39309797 від 14.03.2024 року, №10721430/39309797 від 14.03.2024 року, № 10721428/39309797 від 14.03.2024 року;
- зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні № 1 від 04.07.2023 року, № 2 від 05.07.2023 року, № 3 від 19.07.2023 року, № 4 від 08.09.2023 року, № 5 від 24.10.2023 року, № 6 від 24.11.2023 року, № 7 від 06.12.2023 року складені Фермерським господарством «ВІКТОРІЯ-АГРО-К», (код ЄДРПОУ 39309797) в Єдиному реєстрі податкових накладних, днем їх подання.
Рішенням Кіровоградського окружного адміністративного суду від 30.06.2025 Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17.07.2025 адміністративний позов Фермерськогого господарства «Вікторія – Агро – К» було задоволено частково.
Визнано протиправними і скасовано рішення Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області від 14 березня 2024 року, якими Фермерському господарству «Вікторія – Агро – К» відмовлено у реєстрації у Єдиному реєстрі податкових накладних податкових накладних від 04 липня 2023 року №1, 05 липня 2023 року №2, 19 липня 2023 року №3, 08 вересня 2023 року №4, 24 жовтня 2023 року №5, 24 листопада 2023 року №6, 06 грудня 2023 року №7. 
Зобов`язано Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області повторно розглянути питання про реєстрацію податкових накладних Фермерського господарства «Вікторія – Агро – К» від 04 липня 2023 року №1, 05 липня 2023 року №2, 19 липня 2023 року №3, 08 вересня 2023 року №4, 24 жовтня 2023 року №5, 24 листопада 2023 року №6, 06 грудня 2023 року №7, врахувавши правові висновки суду.
В задоволенні решти позовних вимог було відмовлено.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Головне управління ДПС у Кіровоградській області, звернулось з апеляційною скаргою, в якій просило скасувати вищезазначене рішення, як незаконне та прийняти нову постанову про відмову в задоволенні адміністративного позову.
В обґрунтування апеляційної скарги апелянт зазначив, що на момент винесення оскаржуваного рішення про відмову в реєстрації податкової накладної в ЄРПН, позивач не виконав вимоги Податкового кодексу України та Порядку №520 щодо підтвердження правомірності формування та подання податкової накладної, і саме з цих підстав контролюючий орган відмовив в реєстрації податкової накладної.
Позивач, також не погодившись з рішенням суду першої інстанції, звернувся з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати вищезазначене рішення в частині позовних вимог, в задоволенні яких було відмовлено як незаконне та прийняти нову постанову про задоволення адміністративного позову.
В обґрунтування апеляційної скарги позивач зазначив, що зі змісту оскарженого рішення №1610 від 21.05.2024 слідує, що воно прийнято не за наслідками подання позивачем податкової накладної/розрахунку коригування для реєстрації, що має передувати моніторингу платника податку, моніторингу такої накладної/розрахунку коригування, а у зв`язку з наявною податковою інформацією, що отримана з баз даних ДПС під час виконання функцій контролю ще в 2021 році, що не передбачено пунктом 8 Критеріїв ризиковості платника податків. Вказано, що позивачем було обґрунтовано обрано спосіб захисту свого порушеного права щодо зобов`язання відповідача зареєструвати податкові накладні.
Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження на підставі ст. 311 КАС України.
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційних скарг, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга відповідача не підлягає задоволенню, а апеляційна скарга позивача підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судом першої інстанції, 18 квітня 2024 року Комісія прийняла рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості платника податку №1221 (Том 5 а.с.30-31).
Підстава – пункт 8 Критеріїв ризиковості платника податку (далі – Критерії), які затверджено постановою Уряду України від 11 грудня 2019 року №1165.
Комісія зробила такий висновок: відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності. 
04 липня 2023 року позивач виписав податкову накладну №1 на суму 149239,95 грн. (з урахуванням ПДВ 18327,71 грн.) щодо поставки товару у кількості 36,4 т (Том 2 а.с.208).
05 липня 2023 року позивач виписав податкову накладну №2 на суму 49691,98 грн. (з урахуванням ПДВ 6102,52 грн.) щодо поставки товару у кількості 12,12 т (Том 2 а.с.212).
19 липня 2023 року позивач виписав податкову накладну №3 на суму 175447,87 грн. (з урахуванням ПДВ 21546,23 грн.) щодо поставки товару у кількості 33,74 т (Том 2 а.с.216).
08 вересня 2023 року позивач виписав податкову накладну №4 на суму 156533,98 грн. (з урахуванням ПДВ 19223,47 грн.) щодо поставки товару у кількості 37,27 т (Том 2 а.с.220).
24 жовтня 2023 року позивач виписав податкову накладну №5 на суму 483795,10 грн. (з урахуванням ПДВ 59413,43 грн.) щодо поставки товару у кількості 41,35 т (Том 2 а.с.224).
24 листопада 2023 року позивач виписав податкову накладну №6 на суму 456687,83 грн. (з урахуванням ПДВ 56084,47 грн.) щодо поставки товару у кількості 33,58 т (Том 2 а.с.235).
06 грудня 2023 року позивач виписав податкову накладну №7 на суму 888174,25 грн. (з урахуванням ПДВ 109074,03 грн.) щодо поставки товару у кількості 66,78 т (Том 2 а.с.239). 
31 липня, 14 серпня, 27 вересня, 14 листопада, 14, 26 грудня 2023 року відповідач зупинив реєстрацію податкових накладних (Том 5 а.с.64, 71, 78, 85, 92, 102, 109).
У квитанції зазначено, що платник податку, яким подано податкову накладну, відповідає пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Позивач направив повідомлення з поясненнями разом з первинними документами бухгалтерського та податкового обліку стосовно реальності здійснення господарських операцій.
14 березня 2024 року Головне управління ДПС в Кіровоградській області прийняло 7 рішень про відмову у реєстрації податкових накладних (Том 3 а.с.58-63).
Підстава – надання платником податку копій документів, складених із порушенням законодавства.
У графі «додаткова інформація» зазначено про відсутність договір придбання, видаткові накладні, платіжні доручення, товарно-транспортні накладні щодо придбання посівного матеріалу, ззр, добрив, паливно-мастильних матеріалів, запчастин, тощо. Також відсутні документи на реалізацію продукції, а саме: договори поставки, рахунки на оплату, видаткові накладні, товарно-транспортні накладні, тощо, документи, що підтверджують право власності на транспортні засоби або їх оренду. Крім того, платника включено до переліку ризикових платників згідно постанови КМУ від 11 грудня 2019 року №1165.
Рішення прийнято на засіданні Комісії від 14 березня 2024 року №49 (Том 3 а.с.53).
Підстава – відсутні договори придбання, видаткові накладні, платіжні доручення, товарно-транспортні накладні щодо придбання посівного матеріалу, ззр, добрив, паливно-мастильних матеріалів, запчастин, тощо. Також відсутні документи на реалізацію продукції, а саме: договори поставки, рахунки на оплату, видаткові накладні, товарно-транспортні накладні, тощо, документи, що підтверджують право власності на транспортні засоби або їх оренду. Крім того, платника включено до переліку ризикових платників згідно постанови КМУ від 11 грудня 2019 року №1165.
Позивач, не погоджуючись із рішенням про внесення його до переліку ризикових платників податку та рішенням про відмову в реєстрації податкових накладих, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Вирішуючи спір між сторонами та частково задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з того, що відповідач правомірно прийняв рішення про віднесення Господарства до ризикових платників податків. Вказано, що у Головного управління Державної податкової служби у Кіровоградській області виник обов`язок витребувати додаткові пояснення і документи стосовно придбання і зберігання товару, який реалізували Господарству, якщо вважало, що їх треба дослідити, приймаючи рішення про реєстрацію податкових накладних. Захист порушеного права полягає у зобов`язанні Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області повторно розглянути питання реєстрації податкових накладних, врахувавши правові висновки суду.
Суд апеляційної інстанції при перегляді справи в апеляційному порядку виходить з наступного.
Пунктом 201.1 статті 201 Податкового кодексу України визначено, що на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Додатком 1 до Порядку №1165 встановлено наступні Критерії ризиковості платника податку на додану вартість:
1. Платника податку на додану вартість (далі - платник податку) зареєстровано (перереєстровано) на підставі недійсних (втрачених, загублених) та підроблених документів згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
2. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами з подальшою передачею (оформленням) у володіння чи управління неіснуючим, померлим, безвісти зниклим особам згідно з інформацією, наявною в контролюючих органах.
3. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) в органах державної реєстрації фізичними особами, що не мали наміру провадити фінансово-господарської діяльності або здійснювати повноваження, згідно з інформацією, наданою такими особами.
4. Платника податку зареєстровано (перереєстровано) та ним проваджено фінансово- господарську діяльність без відома і згоди його засновників і призначених у законному порядку керівників згідно з інформацією, наданою такими засновниками та/або керівниками.
5. Платник податку - юридична особа не має відкритих рахунків у банківських установах, крім рахунків в органах Казначейства (крім бюджетних установ).
6. Платником податку не подано контролюючому органу податкової звітності з податку на додану вартість за два останніх звітних (податкових) періоди всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та абзацу першого пункту 49.2 і пункту 49.18 статті 49 Податкового кодексу України.
7. Платником податку на прибуток підприємств не подано контролюючому органу фінансової звітності за останній звітний період всупереч нормам підпункту 16.1.3 пункту 16.1 статті 16 та пункту 46.2 статті 46 Податкового кодексу України.
8. У контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, зазначеної в поданих для реєстрації податковій накладній/розрахунку коригування.
Пунктом 6 Порядку №1165 передбачено, що питання відповідності/невідповідності платника податку критеріям ризиковості платника податку розглядається комісією регіонального рівня.
У разі встановлення відповідності платника податку хоча б одному з критеріїв ризиковості платника податку комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Включення платника податку до переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Платник податку отримує рішення про відповідність критеріям ризиковості платника податку через електронний кабінет у день прийняття такого рішення (додаток 4).
У рішенні зазначається підстава, відповідно до якої встановлено відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Пунктом 6 вказаного Порядку №1165 також визначено, що у разі коли за результатами автоматизованого моніторингу платник податку, яким складено податкову накладну/розрахунок коригування, відповідає хоча б одному критерію ризиковості платника податку, реєстрація таких податкової накладної/розрахунку коригування зупиняється.
Таким чином, внесення платника податків до переліку ризикових платників на підставі пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку фактично є підставою для зупинення реєстрації в ЄРПН в подальшому всіх складених платником податку податкових накладних/розрахунків коригування.
Так, пунктом 6 Порядку №1165 визначено, що комісія регіонального рівня постійно проводить моніторинг щодо відповідності/невідповідності платників податку критеріям ризиковості платника податку.
Комісією регіонального рівня розглядається питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, у разі виявлення обставин та/або отримання інформації, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку та/або отримання інформації та копій відповідних документів від платника податку, що свідчать про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
У разі виявлення обставин та/або отримання інформації, про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, та прийняття комісією регіонального рівня рішення про невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку платник податку отримує таке рішення в електронному кабінеті в день його прийняття.
Документами, необхідними для розгляду питання виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, можуть бути: договори, зокрема зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них; договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції; первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи (інвентаризаційні описи), у тому числі рахунки-фактури/інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявних типових форм та галузевої специфіки, накладні; розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків; документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством; інші документи, що підтверджують невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку.
Інформацію та копії документів, подані платником податку, комісія регіонального рівня розглядає протягом семи робочих днів, що настають за датою їх надходження, та приймає відповідне рішення.
За результатами розгляду інформації та копій документів комісією регіонального рівня приймається рішення про відповідність/невідповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, яке платник податку отримує в електронному кабінеті у день його прийняття (додаток 4).
Виключення платника податку з переліку платників, які відповідають критеріям ризиковості платника податку, здійснюється в день проведення засідання комісії регіонального рівня та прийняття відповідного рішення.
Отже, виходячи з аналізу зазначених норм права при здійсненні опрацювання податкових накладних, направлених для реєстрації в ЄРПН, податковий орган проводить моніторинг відповідності / не відповідності критеріям ризиковості платника податку або здійсненої господарської операції.
Як видно зі змісту спірного рішення про відповідність платника податку критеріям ризиковості платника податку, комісією регіонального рівня визначено, що позивач відповідає п. 8 критеріям ризиковості платника податку, про що зроблено відповідну позначку. 
В рішенні зазначено код податкової інформації, яка є підставою для розгляду питання про відповідність платника податку критеріям ризиковості:
- 03 – відсутність необхідних умов та/або обсягів матеріальних ресурсів для виробництва товарів, виконання робіт або надання послуг в обсягах, відображених у податковій накладній/розрахунку коригування (відсутні відомості про об`єкти оподаткування, відсутнє придбання послуг оренди об`єктів оподаткування, послуг транспортування, послуг оренди місць зберігання товарно-матеріальних цінностей, послуг оренди місць зберігання паливно-мастильних матеріалів тощо), відповідно до поданої до контролюючих органів звітності.
Також, в наведеному рішенні зазначено «Звіту про площі та валові збори сільськогосподарських культур, плодів, ягід і винограду у 2023 році (№29-сг) зібрало насіння соняшника в кількості 188,1т, при цьому, відповідно до Єдиного реєстру податкових накладних ФГ «ВІКТОРІЯ-АГРО-К» протягом 2023-2024рр. сформувало податковий кредит з контрагентом ТОВ «ДОЛИНСЬКИЙ ЕЛЕВАТОР» (код ЄДРПОУ 39309797) за рахунок послуг приймання насіння соняшнику врожаю 2023 року в кількості 294,08т та реалізувало насіння соняшнику врожаю 2023 року в кількості 289,42т, чим перевищило обсяги зібраного. Встановлено відсутнуістть копій документів щодо формування податкового кредиту з наступними контрагентами: ТОВ «Укрхімпром», ПП «Нафтатранссервіс», ТОВ «Солвер», ТОВ «Техноторг-Дон», ТОВ «Долинський елеватор»».
Відповідно до протоколу засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 21.05.2024 №87, на підставі якого було прийнято спірне рішення, підставою для висновків податкового органу про відповідність позивача критеріям ризиковості був результат аналізу Єдиного реєстру податкових накладних та дослідження діяльності підприємства.
Колегія суддів апеляційного суду зазначає, що законодавцем установлена певна послідовність прийняття рішення про відповідність платника податку на додану вартість Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість, а саме: рішенню Комісії щодо відповідності платника податку Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має передувати складання та направлення таким платником податкової накладної/розрахунку коригування, за наслідками чого здійснюється моніторинг платника податку, податкової накладної/розрахунку коригування.
При цьому встановленню наявності у контролюючих органах податкової інформації, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, яка стала відома контролюючому органу у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, має передувати моніторинг податкової накладної/розрахунку коригування, поданої для реєстрації.
Виходячи з наведеного, питання відповідності підприємства Критеріям ризиковості платника податку на додану вартість має розглядатись Комісією регіонального рівня за наслідками подання товариством для реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування та моніторингу платника податку і податкової накладної/розрахунку коригування, що направлена для реєстрації. При цьому моніторинг проводиться в автоматизованому порядку.
Вказані правові висновки також відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 27.05.2025 по справі № 260/4707/23, які враховуються судом апеляційної інстанції, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.
Верховним Судом у постановах від 12 листопада 2019 року у справі № 816/2183/18, від 18 лютого 2020 року у справі № 360/1776/19, від 27 квітня 2020 року у справі № 360/1050/19, від 18 червня 2020 року у справі № 824/245/19-а, від 6 липня 2023 року у справі № 140/1986/22 сформульовано висновок, відповідно до якого здійснення моніторингу відповідності податкових накладних/розрахунків коригування критеріям оцінки ступеня ризиків є превентивним заходом, спрямованим на убезпечення від безпідставного формування податкового кредиту за операціями, що не підтверджені первинними документами або підтверджені платником податку копіями документів, які складені з порушенням законодавства. Здійснення моніторингу не повинно підміняти за своїм змістом проведення податкових перевірок як способу реалізації владних управлінських функцій податкового органу.
Разом з тим, Верховний Суд у постанові від 05.01.2021 у справі № 640/11321/20 зазначав, що Комісія, приймаючи рішення з посиланням на те, що у контролюючих органах наявна податкова інформація, яка стала відома у процесі провадження поточної діяльності під час виконання покладених на контролюючі органи завдань і функцій, що визначає ризиковість здійснення господарської операції, має обґрунтувати суду на підставі якої інформації комісія дійшла такого висновку та надати належні, допустимі докази в підтвердження цієї інформації.
У постанові від 22.07.2021 у справі №520/480/20 Верховний Суд вказав, що саме лише посилання ГУ ДПС про те, що аналіз діяльності ТОВ свідчить про наявність ризиків маніпулювання показниками податкової звітності та даними Єдиного реєстру податкових накладних, а також мінімізації платежів до бюджету, без належного обґрунтування і документального підтвердження, не може свідчити про відповідність Рішення критеріям правомірності, які пред`являються до рішень суб`єктів владних повноважень і закріплені у частині другій статті 2 КАС України.
Як видно зі спірного рішення про відповідність позивача критеріям ризиковості, в останньому відсутня конкретна інформація, на підставі якої відповідач дійшов висновку про відповідність позивача критеріям ризиковості.
Наведена інформація також відсутня в протоколі засідання комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 21.05.2024 №87.
Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що оскаржуване рішення відповідача є протиправними та підлягає скасуванню з зобов`язанням відповідача виключити позивача з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості.
Що стосується правомірності спріних рішень про відмову в реєстрації податкових накладних, то колегія суддів апеляційного суду зазначає наступне.
Відповідно до п. 201.16 ст. 201 Податкового кодексу України реєстрація податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних може бути зупинена в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України.
Механізм зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), організаційні та процедурні засади діяльності комісій з питань зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Реєстрі (далі - комісії контролюючих органів), права та обов`язки їх членів визначений Порядком зупинення реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, який затверджено постановою Кабінету Міністрів України від 11.12.2019 р. № 1165 (далі Порядок № 1165).
Згідно додатку №3 до Порядку № 1165 затверджено критерії ризиковості здійснення операцій, а саме:
1. Обсяг постачання товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовним кодом такого товару, зазначений у податковій накладній/розрахунку коригування до податкової накладної на збільшення суми податкових зобов`язань, яку/який подано для реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), перевищує величину залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) та/або ввезення на митну територію України такого товару, зазначеного з 1 січня 2017 р. в отриманих податкових накладних/розрахунках коригування, зареєстрованих у Реєстрі, і митних деклараціях, збільшеного у 1,5 раза, та обсягом постачання відповідного товару/послуги, зазначеного/зазначеної в податкових накладних/розрахунках коригування (зокрема обсягом постачання за операціями з вивезення за межі митної території України товарів, до яких застосовується режим експортного забезпечення відповідно до вимог статті 19-2 Закону України “Про зовнішньоекономічну діяльність”), зареєстрованих з 1 січня 2017 р. у Реєстрі за відсутності такого товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовного коду товару у врахованій таблиці даних платника податку.
2. Відсутність (анулювання, зупинення) ліцензій, виданих органами ліцензування, які засвідчують право платника податку на виробництво, експорт, імпорт і оптову торгівлю підакцизними товарами (продукцією), визначеними підпунктами 215.3.1 і 215.3.2 пункту 215.3 статті 215 Податкового кодексу України (далі - Кодекс), стосовно товарів, зазначених платником податку в податковій накладній/розрахунку коригування, поданих для реєстрації в Реєстрі на дату їх складення.
3. Відсутність на дату складення податкової накладної/розрахунку коригування відомостей (актуального запису) в Реєстрі платників акцизного податку з реалізації пального щодо суб`єкта господарювання, який подав для реєстрації в Реєстрі податкову накладну/розрахунок коригування, у яких зазначено товар (пальне) за кодами згідно з УКТЗЕД відповідно до підпункту 215.3.4 пункту 215.3 статті 215 Кодексу.
4. Складення розрахунку коригування постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, якщо передбачається зміна номенклатури товару/послуги (для товарів за кодами згідно з УКТЗЕД - зміна перших чотирьох цифр кодів, а для послуг за кодами відповідно до Державного класифікатора продукції та послуг - перших двох цифр кодів, за умовними кодами такого товару - перших п`яти цифр кодів), за відсутності у врахованій таблиці даних платника податку товару/послуги згідно з кодом УКТЗЕД/Державного класифікатора продукції та послуг/умовного коду товару, на який здійснюється зміна номенклатури товару/послуги.
5. Перевищення суми компенсації вартості товару/послуги, зазначеного/зазначеної в розрахунку коригування на зменшення суми податкових зобов`язань, поданого отримувачем такого товару/послуги для реєстрації в Реєстрі, над величиною залишку, що визначається як різниця між обсягом придбання на митній території України такого/такої товару/послуги (крім обсягу придбання товарів/послуг за операціями, які звільнені від оподаткування та підлягають оподаткуванню за нульовою ставкою) з 1 січня 2017 р., зазначеного постачальником у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування, складених на отримувача такого/такої товару/послуги, та обсягу постачання (зокрема обсягу постачання за операціями з вивезення за межі митної території України товарів, до яких застосовується режим експортного забезпечення відповідно до вимог статті 19-2 Закону України “Про зовнішньоекономічну діяльність”) з 1 січня 2017 р., зменшеного у 1,5 раза та зазначеного отримувачем у зареєстрованих у Реєстрі податкових накладних/розрахунках коригування на постачання такого/такої товару/послуги.
6. Подання для реєстрації в Реєстрі розрахунку коригування на зменшення податкових зобов`язань до податкової накладної, складеної та зареєстрованої постачальником товарів/послуг на неплатника податку на додану вартість, у строк, що перевищує 30 календарних днів з дня складення податкової накладної, зареєстрованої в Реєстрі без порушення граничних строків реєстрації, встановлених Кодексом, крім розрахунку коригування до податкової накладної, у якій відображені операції з постачання електричної енергії (товарна підпозиція 2716 згідно з УКТЗЕД), постачання природного газу (товарні підпозиції 2705, 2709 та 2711 11 згідно з УКТЗЕД), постачання теплової енергії (умовний код товару 00401).
Механізм прийняття рішень про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних (далі - Реєстр), реєстрацію яких відповідно до пункту 201.16 статті 201 Податкового кодексу України (далі - Кодекс) зупинено в порядку та на підставах, визначених Кабінетом Міністрів України визначено Порядком прийняття рішень про реєстрацію/відмову в реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, затверджений наказом Міністерства фінансів України 12 грудня 2019 року № 520, зареєстрований в Мінюсті України 13.12.2019р. за №1245/34216 (далі Порядок № 520).
Відповідно до п.2, 3, 4-6, 9, 11 Порядку № 520, рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкових накладних / розрахунків коригування в Реєстрі, реєстрацію яких зупинено, приймають комісії з питань зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі територіальних органів ДПС (далі - комісія регіонального рівня).
Комісія регіонального рівня приймає рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у терміни, визначені пунктом 9 цього Порядку, та надсилає його платнику податку на додану вартість (далі - платник податку) засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» і «Про електронні довірчі послуги».
У разі зупинення реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі платник податку має право подати копії документів та письмові пояснення стосовно підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації податкової накладної/ розрахунку коригування в Реєстрі.
Платник податку, який склав податкову накладну / розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію / відмову в реєстрації таких податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може подати такі документи:
договори, у тому числі зовнішньоекономічні контракти, з додатками до них;
договори, довіреності, акти керівного органу платника податку, якими оформлено повноваження осіб, які одержують продукцію в інтересах платника податку для здійснення операції;
первинні документи щодо постачання/придбання товарів/послуг, зберігання і транспортування, навантаження, розвантаження продукції, складські документи, інвентаризаційні описи, у тому числі рахунки-фактури / інвойси, акти приймання-передачі товарів (робіт, послуг) з урахуванням наявності певних типових форм і галузевої специфіки, накладні;
розрахункові документи та/або банківські виписки з особових рахунків;
документи щодо підтвердження відповідності продукції (декларації про відповідність, паспорти якості, сертифікати відповідності), наявність яких передбачено договором та/або законодавством;
інші документи, що підтверджують інформацію, зазначену у податковій накладній / розрахунку коригування, реєстрацію яких зупинено в Реєстрі.
Письмові пояснення та копії документів, зазначені у пункті 5 цього Порядку, платник податку подає до ДПС засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги»
Письмові пояснення та копії документів, подані платником податку до контролюючого органу відповідно до пункту 4 цього Порядку, розглядає комісія регіонального рівня
За результатами розгляду поданих письмових пояснень та копій документів комісія регіонального рівня протягом 5 робочих днів, що настають за днем отримання пояснень та копій документів, поданих відповідно до пункту 4 цього Порядку:
або приймає рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку;
або надсилає повідомлення про необхідність надання додаткових пояснень та/або документів, необхідних для розгляду питання прийняття комісією регіонального рівня рішення про реєстрацію податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі (далі - Повідомлення), засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 2 до цього Порядку з пропозицією щодо надання платником податку додаткових пояснень та копій документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування;
або приймає рішення про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі у разі надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства, та надсилає його платнику податку засобами електронного зв`язку в електронній формі з дотриманням вимог Кодексу та Законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
Платник податку має право подати до контролюючого органу додаткові пояснення та копії документів на підтвердження інформації, зазначеної у податковій накладній / розрахунку коригування, протягом 5 робочих днів з дня, наступного за днем отримання Повідомлення.
Пунктом 12 Порядку №520 визначено, що рішення комісії регіонального рівня про відмову в реєстрації податкової накладної / розрахунку коригування в Реєстрі може бути оскаржено в адміністративному або судовому порядку.
Як видно зі змісту оскаржуваних рішень про відмову в реєстрації податкових накладних, в них проставлено позначку у відповідному пункті стосовно підстав для відмови у реєстрації податкової накладної, а саме в пункті «надання платником податку копій документів, складених/оформлених із порушенням законодавства». 
Також, в розділі «Додаткова інформація (зазначити конкретні документи)» вказаних рішень зазначено наступне «Відсутні копії повного пакету документів щодо формування податкового кредиту, зокрема: договори придбання, видаткові накладні, платіжні доручення, товарно-транспортні накладні щодо придбання посівного матеріалу, ззр, добрив, паливо-мастильних матеріалів, запчастин тощо. Також відсутні документи на реалізацію продукції, а саме: договори поставки, рахунки на оплату, видаткові накладні, товарно-транспортні накладні тощо, документи, що підтверджують право власності на транспортні засоби або їх оренду. Крім того, платника включено до переліку ризикових платників згідно постанови КМУ від 11.12.2019 №1165.»
Колегія суддів апеляційного суду зазначає, що саме лише зазначення про відсутність документів та віднесення платника до ризикових не є достатньою підставою для відмови в реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування, оскільки контролюючим органом повинні бути зазначені об`єктивні обставини, які перешкоджають реєстрації податкової накладної з урахуванням відсутності таких документів, при цьому, обов`язково повинна бути надана оцінка тим документам, що фактично подано платником податку.
Також, за приписами ст. 2 КАС України, які фактично визначають вимоги, зокрема до рішень суб`єктів владних повноважень, визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
В даному випадку, як було встановлено судом, оскаржувані рішення були прийняті відповідачем необґрунтовано, оскільки останнім не було наведено жодних обставин, які б обумовлювали підстави їхнього прийняття.
Також, позивачем подано до контролюючого органу відповідні пояснення з додаванням відповідних документів, що підтверджують господарські операції та підстави складання податкових накладних.
Крім того, суд також звертає увагу на те, що у випадку загальної вказівки щодо необхідності подати документи у квитанції про зупинення реєстрації податкової накладної платник податків перебуває у стані правової невизначеності, що позбавляє його можливості надати контролюючому органу необхідний саме в розумінні суб`єкта владних повноважень пакет документів, а для контролюючого органу, відповідно, створюються передумови для можливого прояву негативної дискреції - прийняття необґрунтованого рішення про відмову у реєстрації податкової накладної.
Також, слід зазначити, що приймаючи рішення про реєстрацію податкової накладної, контролюючий орган не повинен здійснювати повний аналіз господарських операцій платника податку на предмет їх реальності. Змістовна оцінка господарських операцій може бути проведена лише за результатом здійснення податкової перевірки платника податків, підстави та порядок проведення якої визначено нормами ПК України.
Таким чином, з огляду на вказані обставини справи, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що рішення комісії Головного управління ДПС у Кіровоградській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №10721429/39309797 від 14.03.2024 року, №10721432/39309797 від 14.03.2024 року, №10721434/39309797 від 14.03.2024 року, №10721433/39309797 від 14.03.2024 року, №10721431/39309797 від 14.03.2024 року, №10721430/39309797 від 14.03.2024 року, № 10721428/39309797 від 14.03.2024 року є протиправнрими та підлягають скасуванню.
Поряд з вказаним, зі змісту оскаржуваного судового рішення видно, що суд першої інстанції дійшов висновку, що належним способом захисту прав позивача є зобов`язання Головне управління Державної податкової служби у Кіровоградській області повторно розглянути питання про реєстрацію податкових накладних Фермерського господарства «Вікторія – Агро – К» від 04 липня 2023 року №1, 05 липня 2023 року №2, 19 липня 2023 року №3, 08 вересня 2023 року №4, 24 жовтня 2023 року №5, 24 листопада 2023 року №6, 06 грудня 2023 року №7, врахувавши правові висновки суду.
Однак, відповідно до пунктів 19, 20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі - Порядок №1246) податкова накладна та/або розрахунок коригування, реєстрацію яких зупинено, реєструється у день настання однієї з таких подій:
прийняття в установленому порядку та набрання чинності рішенням про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування;
набрання рішенням суду законної сили про реєстрацію податкової накладної та/або розрахунку коригування (у разі надходження до ДФС відповідного рішення);
неприйняття та/або відсутність реєстрації в установленому порядку рішення про реєстрацію або відмову в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування.
У разі надходження до ДПС рішення суду про реєстрацію або скасування реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, яке набрало законної сили, такі податкові накладні та/або розрахунки коригування реєструються після проведення перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку (крім абзацу десятого), або їх реєстрація скасовується. При цьому датою реєстрації або скасування реєстрації вважається день, зазначений в такому рішенні, або день набрання законної сили рішенням суду (пункт 20 Порядку №1246).
Відтак, оскільки рішення комісії про відмову у реєстрації податкових накладних підлягають скасуванню, відповідно пунктів 19-20 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженого постановою КМУ від 29.12.2010 №1246, колегія суддів апеляційного суду приходить до висновку про наявність підстав для зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних податкові накладні.
Так, зобов`язання ДПС України зареєструвати в Єдиному реєстрі податкових накладних подані позивачем податкові накладні датою її фактичного направлення/надходження є дотриманням судом гарантій на те, що спір між сторонами буде остаточно вирішений, та належним способом захисту порушеного права.
Вказані правові висновки також відповідають правовій позиції Верховного Суду, викладеній в постанові від 25.11.2022 у справі №320/3484/21, що яка враховується судом апеляційної інстанції, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.
Також, позивачем заявлено клопотання про стягнення з відповідачів витрат на професійну правничу допомогу у розмірі 20000.00 грн.
Статтею 132 КАС України визначено, що судові витрати складаються із судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи.
До витрат пов`язаних з розглядом справи, належать, в тому числі, витрати на професійну правничу допомогу.
Відповідно до частини другої статті 134 КАС України за результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
За змістом частини третьої статті 134 КАС України для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Відповідно до частини четвертої статті 134 КАС України для визначення розміру витрат на правничу допомогу та з метою розподілу судових витрат учасник справи подає детальний опис робіт (наданих послуг), виконаних адвокатом, та здійснених ним витрат, необхідних для надання правничої допомоги.
Частиною п`ятою статті 134 КАС України визначено, що розмір витрат на оплату послуг адвоката має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
За положеннями статті 30 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту. Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги. При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація і досвід адвоката, фінансовий стан клієнта та інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним та враховувати витрачений адвокатом час.
Аналіз вищенаведених положень процесуального закону дає підстави для висновку про те, що документально підтверджені судові витрати на професійну правничу допомогу адвоката, пов`язані з розглядом справи, підлягають компенсації стороні, яка не є суб`єктом владних повноважень та на користь якої ухвалене рішення, за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень.
При цьому, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.
При визначенні суми компенсації витрат, понесених на професійну правничу допомогу, необхідно досліджувати на підставі належних та допустимих доказів обсяг фактично наданих адвокатом послуг і виконаних робіт, кількість витраченого часу, розмір гонорару, співмірність послуг категоріям складності справи, витраченому адвокатом часу, об`єму наданих послуг, ціні позову та (або) значенню справи.
Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, про що, зокрема зазначено у рішеннях від 26 лютого 2015 року у справі «Баришевський проти України», від 10 грудня 2009 року у справі «Гімайдуліна і інших проти України», від 12 жовтня 2006 року у справі «Двойних проти України», від 30 березня 2004 року у справі «Меріт проти України», заявник має право на відшкодування судових та інших витрат лише у разі, якщо доведено, що такі витрати були фактичними і неминучими, а їх розмір обґрунтованим.
Колегія суддів зазначає, що на підтвердження витрат, понесених на професійну правничу допомогу, мають бути надані договір про надання правничої допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правничої допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правничу допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування останніх.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 17.09.2019 року у справі № 810/3806/18, що враховується судом апеляційної інстанції, відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України.
Як видно з матеріалів справи, на підтвердження понесених витрат на правничу допомогу в суді апеляційної інстанції позивачем до суду було надано договір про надання правничої допомоги, акт прийому-перелачі послуг № 2 від 05.02.2026, звіт про обсяг та витрачений час на надання професійної правничої допомоги у суді апеляційної інстанції за Договором №24/07-25 від 24.07.2025 по справі №340/3797/24.
Відповідно до акт прийому-перелачі послуг № 2 від 05.02.2026, адвокатом Феленко Сергієм Олександровичем було надано позивачу наступні послуги: 
- ознайомлення з матеріалами справи №340/3797/24 та з рішенням суду першої інстанції по даній справі;
- складення і подання апеляційної скарги на рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17.07.2025 по справі №340/3797/24;
- підготовка та подання заяви про стягнення судових витрат по справі.
Вартість наданих послуг становить 20000.00 грн.
Перевіривши зміст наведених документів, колегія суддів апеляційного суду зазначає, що заявлені до відшкодування витрати на професійну правничу допомогу за вказані послуги вартістю 20000.00 грн. є неспівмірними зі складністю справи та обсягом наданих адвокатом послуг позивачу, з урахуванням часу, витраченого адвокатом на виконання відповідних робіт (послуг), а тому розмір витрат на правничу допомогу, який підлягає відшкодуванню позивачу за час розгляду справи в суді апеляційної інстанції у співмірності до наданих послуг, на переконання колегії суддів, становить 5000.00 грн., яка пропорційно підлягає стягненню з відповідачів.
Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що апеляційна скарга відповідача підлягає залишенню без задоволення, а апеляційна скарга позивача підлягає задоволенню, а рішення суду першої інстанції підлягає скасуванню з прийняттям нової постанови про задоволення позовних вимог.
Відповідно до п. 4 ч. 1 ст. 317 КАС України, підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, ст. 315, ст. 317 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Кіровоградській області – залишити без задоволення.
Апеляційну скаргу Фермерськогого господарства «Вікторія – Агро – К» – задовольнити.
Рішення Кіровоградського окружного адміністративного суду від 17.07.2025 в адміністративній справі №340/3797/24– скасувати та прийняти нову постанову.
Адміністративний позов Фермерськогого господарства «Вікторія – Агро – К» – задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Головного управління ДПС України в Кіровоградській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних від 21.05.2024 року про відповідність Фермерського господарства «ВІКТОРІЯ-АГРОК»(код ЄДРПОУ - 39309797) пункту 8 Критеріїв ризиковості платника податку.
Зобов`язати Головне управління ДПС в Кіровоградській області виключити Фермерське господарство «ВІКТОРІЯ-АГРО-К» (код ЄДРПОУ - 39309797) з переліку платників податків, які відповідають критеріям ризиковості платника податків.
Визнати протиправними та скасувати рішення комісії Головного управління ДПС у Кіровоградській області з питань зупинення реєстрації податкової накладної розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних №10721429/39309797 від 14.03.2024 року, №10721432/39309797 від 14.03.2024 року, №10721434/39309797 від 14.03.2024 року, №10721433/39309797 від 14.03.2024 року, №10721431/39309797 від 14.03.2024 року, №10721430/39309797 від 14.03.2024 року, № 10721428/39309797 від 14.03.2024 року.
Зобов`язати Державну податкову службу України зареєструвати податкові накладні № 1 від 04.07.2023 року, № 2 від 05.07.2023 року, № 3 від 19.07.2023 року, № 4 від 08.09.2023 року, № 5 від 24.10.2023 року, № 6 від 24.11.2023 року, № 7 від 06.12.2023 року складені Фермерським господарством «ВІКТОРІЯ-АГРО-К», (код ЄДРПОУ 39309797) в Єдиному реєстрі податкових накладних, днем їх подання.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області на користь Фермерськогого господарства «Вікторія – Агро – К» сплачений судовий збір за подання адміністративного позову у розмірі 12 112.00 грн. та за подання апеляційної скарги у розмірі 14 534.00 грн.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Фермерськогого господарства «Вікторія – Агро – К» сплачений судовий збір за подання адміністративного позову у розмірі 12 112.00 грн. та за подання апеляційної скарги у розмірі 14 534.00 грн.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Кіровоградській області на користь Фермерськогого господарства «Вікторія – Агро – К» понесені витрати на правничу допомогу під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції у розмірі 2500.00 грн.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Державної податкової служби України на користь Фермерськогого господарства «Вікторія – Агро – К» понесені витрати на правничу допомогу під час розгляду справи в суді апеляційної інстанції у розмірі 2500.00 грн.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду за наявності підстав, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України. 

Головуючий - суддя С.М. Іванов 

суддя В.А. Шальєва 

суддя В.Є. Чередниченко