ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД РІВНЕНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
вул. Давидюка Тараса, 26А, м. Рівне, 33013, тел. (0362) 62 03 12, код ЄДРПОУ: 03500111,
e-mail: inbox@rv.arbitr.gov.ua, вебсайт: https://rv.arbitr.gov.ua

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"02" квітня 2026 р. Справа № 918/1248/25 

Господарський суд Рівненської області у складі головуючого судді Селівона А.О., за участю секретаря судового засідання Хролець І.С., розглянувши за правилами загального позовного провадження матеріали справи
за позовом заступника керівника Вараської окружної прокуратури в інтересах держави в особі Північного міжрайонного управління водного господарства
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія"
про визнання додаткових угод недійсними та стягнення коштів.

За участю представників сторін:
від прокуратури: Рункевич Ірина Вікторівна;
від позивача: не з`явився;
від відповідача: Гуз Олена Святославівна.

ВСТАНОВИВ:

Заступник керівника Вараської окружної прокуратури (Прокурор) в інтересах держави в особі Північного міжрайонного управління водного господарства (Позивач) звернувся до Господарського суду Рівненської області з позовною заявою до Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" (Відповідач) про:
- визнання недійсною Додаткової угоди від 10.06.2024 №3 до Договору на постачання електричної енергії від 15.01.2024 № 6030-ВЦ, укладеного Північним міжрайонним управлінням водного господарства та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія";
- визнання недійсною Додаткової угоди від 29.07.2024 №5 до Договору на постачання електричної енергії від 15.01.2024 № 6030-ВЦ, укладеного Північним міжрайонним управлінням водного господарства та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія";
- визнання недійсною Додаткової угоди від 08.08.2024 №6 до Договору на постачання електричної енергії від 15.01.2024 № 6030-ВЦ, укладеного Північним міжрайонним управлінням водного господарства та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія";
- стягнення з Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" на користь Північного міжрайонного управління водного господарства коштів у розмірі 1 137 497,38 грн.
В обґрунтування позовних вимог Прокурор посилається на те, що Комунальним підприємством Костопільської міської ради "Костопільводоканал" проведено закупівлю UA-2023-11-27-006367-а, предметом якої є ДК 021:2015 код 09310000-5 "Електрична енергія". За результатами проведення відкритих торгів переможцем визначено Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія", з яким в подальшому укладено Договір від 15.01.2024 № 6030-ВЦ про постачання електричної енергії (далі - Договір). Згідно з Додатком № 3 до Договору ціна за одиницю товару (кВт*год) становить 5,45 грн. без ПДВ. У подальшому між сторонами підписано додаткові угоди, якими збільшено ціну за одиницю товару, посилаючись на коливання ціни такого товару на ринку: 
- додатковою угодою від 08.02.2024 № 1 визначено, що ціна за одиницю товару (кВт*год) становить 5,70622 грн. без ПДВ, (збільшено ціну на 4,7 %) вказана ціна починає застосовуватись до договірних величин споживання електричної енергії з січня 2024 року.
- додатковою угодою від 10.06.2024 № 3 визначено, що ціна за одиницю товару (кВт*год) становить 6,06718 грн. без ПДВ (збільшено ціну на 11,3 %), вказана ціна починає застосовуватись до договірних величин споживання електричної енергії з травня 2024 року.
- додатковою угодою від 29.07.2024 № 5 визначено, що ціна за одиницю товару (кВт*год) становить 7,24088 грн. без ПДВ (збільшено ціну на 32,9 %), вказана ціна починає застосовуватись до договірних величин споживання електричної енергії з червня 2024 року.
- додатковою угодою від 08.08.2024 № 6 визначено, що ціна за одиницю товару (кВт*год) становить 7,80091 грн. без ПДВ (збільшено ціну на 43,1 %), вказана ціна починає застосовуватись до договірних величин споживання електричної енергії з липня 2024 року.
При цьому, укладені між сторонами додаткові угоди від 24.04.2024 №2 та від 20.06.2024 №4 не стосувались змінення умов постачання електричної енергії договором, зокрема змінення ціни товару його обсягів, чи строків постачання. 
За період дії договору на постачання електричної енергії з ініціативи постачальника чотири рази збільшено ціну за електричну енергію з 5,45 грн/кВт*год до 7,80091 грн/кВт*год (понад 43,1 %).
Прокурор зазначає, що додаткові угоди не відповідають вимогам статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", а тому з огляду на положення статтей 203, 215 Цивільного кодексу України (далі – ЦК України) підлягають визнанню недійсними, а надмірно сплачені кошти підлягають стягненню з Відповідача на користь Позивача.
Ухвалою Господарського суду Рівненської області від 12.01.2026 прийнято позовну заяву до розгляду та відкрито провадження у справі, постановлено здійснювати розгляд справи за правилами загального позовного провадження у змішаній (паперовій та електронній) формі та призначено розгляд справи на 04.02.2026.
До суду 29.01.2026 ві представника Позивача надійшло клопотання про розгляд справи без участі повноважного представника.
До суду 28.01.2026 від Відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому вважає позовну заяву безпідставною, та просить суд у задоволенні позовної заяви відмовити.
Від Прокурора 02.02.2026 надійшла відповідь на відзив.
Ухвалою суду від 04.02.2026 відкладено підготовче засідання на 05.03.2026.
Від Відповідача 17.02.2026 надійшли додаткові пояснення у справі.
До суду 25.02.2026 ві представника Позивача надійшло клопотання про розгляд справи без участі повноважного представника.
Ухвалою суду від 05.03.2026 закрито підготовче провадження у справі та призначено справу до судового розгляду по суті на 02.04.2026.
До суду 02.02.2026 ві представника Позивача надійшло клопотання про розгляд справи без участі повноважного представника.
Прокурор у судовому засіданні 02.04.2026 підтримав позовні вимоги з підстав, зазначених у позовній заяві та з урахуванням відповіді на відзив і додаткових пояснень.
Представник Відповідача у судовому засіданні 02.04.2026 підтримала позицію викладену у відзиві на позов, додаткових поясненнях та просила відмовити в задоволенні позовних вимог.
Позивач у судове засідання 02.04.2026 не з`явився, про дату, час і місце даного засідання був повідомлений належним чином, що підтверджується наявною в матеріалах справи довідкою за підписом відповідального працівника суду про доставку електронного листа, а саме ухвали суду від 05.03.2026, до електронного кабінету Північного міжрайонного управління водного господарства, документ доставлено 05.03.2026. 
Відповідно до частини четвертої статті 13 Господарського процесуального кодексу України (далі - ГПК України) кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до частини першої статті 202 ГПК України неявка у судове засідання будь-якого учасника справи за умови, що його належним чином повідомлено про дату, час і місце цього засідання, не перешкоджає розгляду справи по суті, крім випадків, визначених цією статтею.
Пунктом 1 частини третьої статті 202 ГПК України передбачено, якщо учасник справи або його представник були належним чином повідомлені про судове засідання, суд розглядає справу за відсутності такого учасника справи у разі неявки в судове засідання учасника справи (його представника) без поважних причин або без повідомлення причин неявки. 
У той же час повторне відкладення розгляду справи може призвести до виходу за межі встановлених чинним ГПК України строків розгляду господарських спорів та порушення вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Враховуючи належне повідомлення Позивача про розгляд справи, суд дійшов висновку про розгляд справи за відсутності Позивача.
Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення Прокурора у справі та представника Відповідача всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов та заперечення на позов, об`єктивно оцінивши надані суду докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору, судом встановлено, що 15.01.2024 Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" (далі - Постачальник) та Північним міжрайонним управлінням водного господарства (далі - Споживач) укладено Договір, умови якого розроблені відповідно до Закону України "Про ринок електричної енергії" та Правил роздрібного ринку електричної енергії, затверджених постановою Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, від 14.03.2018 № 312 (далі - ПРРЕЕ).
Відповідно до пункту 2.1 Договору за цим договором Постачальник зобов`язується постачати Споживачу електричну енергію код 09310000-5-Електрична енергія за ДК 021:2015 "Єдиний закупівельний словник" (далі - електрична енергія/товар/електроенергія), а Споживач зобов`язується прийняти та оплатити електричну енергію на умовах цього Договору.
Пунктом 2.2 Договору передбачено, що очікувані договірні обсяги закупівлі електричної енергії за цим Договором становлять 2 276 000 кВт*год та визначені в Додатку 4 до Договору.
Згідно з пунктами 3.1-3.3 Договору початком постачання електричної енергії Споживачу є дата, зазначена в заяві-приєднанні, яка є додатком 2 до цього Договору.
Споживач має право вільно змінювати постачальника відповідно до процедури, визначеної ПРРЕЕ, та умов цього Договору. 
Постачальник за цим договором не має права вимагати від споживача будь-якої іншої плати за електричну енергію, що не визначена у комерційній пропозиції, яка є додатком 3 до цього Договору.
Відповідно до пунктів 5.1-5.3 Договору споживач розраховується з постачальником за електричну енергію за цінами, що визначаються відповідно до механізму визначення ціни електричної енергії, згідно з обраною споживачем комерційною пропозицією, яка є додатком №3 до цього Договору. 
Ціна 1 кВт* год електричної енергії, станом на дату укладання цього Договору, з урахуванням тарифу на послуги з розподілу, становить 6,54 грн з урахуванням ПДВ у тому числі: ціна електричної енергії - 3,83324 грн; ціна за послугу з розподілу- 1,13166 грн; ціна за послугу з передачі - 0,48510 грн; податок на додану вартість у розмірі 20% до ціни електричної енергії - 1,09 грн. Сума оплати за послуги з розподілу електричної енергії включається в рахунок за електричну енергію. Ціна, зазначена в комерційній пропозиції до договору, може змінюватись протягом дії договору. Погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюєтьсься пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливанняня та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення.
Загальна вартість всього обсягу поставки електричної енергії складає 14 885 040,00 грн, урахуванням ПДВ 2 480 840,00 грн. 
Спосіб визначення ціни електричної енергії зазначається в комерційційній пропозиції постачальника (додаток № 3 до Договору).
Відповідно до пункту 5.5 Договору умови цього договору про закупівлю не повинні відрідрізнятися від змісту тендерної пропозиції за результатами аукціону (у тому числі ціни за одидиницю товару) переможця процедури закупівлі.
Пунктом 5.8 Договору передбачено, що у випадку коливання ціни електричної енергії на ринку в бік збільшення, постачачальник має право письмово звернутись до споживача з відповідною пропозицією, при цьому, така пропозиція в кожному окремому випадку, коли на ринку відбувається об`єктивне коливання ціни за одиницю товару в бік збільшення, повинна бути обгрунтована і документатально підтверджена. Постачальник разом з письмовою пропозицією щодо внесення змін до договору надає документ, що підтверджує збільшення ціни за одиницю товару в тих межах, на які постачальник пропонує змінити ціну товару. Документ, що підтверджує збільшення ціни товару, повинен бути наданий у формі належним чином оформленої довідки (висновку), виданої торгово-промисловою палатою України, регіональною торгово-промисловою палатою, органами державної статистики, ДП "Держзовнішінформ", біржами та іншими уповноваженими органами та організаціями. Згідно з частиною шостою статті 67 Закону України "Про ринок електричної енергії", з урахуванням листа Мінекономрозвитку України від 14.08.2019 р. № 3304-04/33869-06 "Щодо зміни ціни у договорах постачання електричної енергії", сторони також можуть використовувати інформацію з вебсайту ДП "Оператор ринку" (https://www.oree.com.ua) для документального підтвердження факту коливання ціни електричної енергії на ринку. Нова (змінена) ціна застосовується з першого числа відповідного розрахунковоового періоду (календарного місяця) і залишається незмінною до його завершення.
Згідно з пунктами 5.10 та 5.11 Договору оплата електричної енергії здійснюється споживачем в безготівковій формі, шляхом перерахування коштів на розрахунковий рахунок постачальника. Розрахунок за фактично передану електричну енергію здійснюється до 25-го числа (включно) місяця, наступного за місяцем поставки електричної енергії, на підставі рахунків та актів приймання-передачі електричної енергії. Загальна сума вартості договору складається з місячних сум вартості договірних обсягів постачання електричної енергії споживачу.
Пунктами 13.1-13.2 Договору передбачено, що Договір набуває чинності з дати його підписання і діє в частині постачання електричної енергії з 01.01.2024 до 31.12.2024 (включно), а в частині розрахунків - до повного виконання сторонами своїх обов`язків за цим Договором. Постачальник має повідомити про зміну будь-яких умов договору споживача не пізніше, ніж за 20 днів до їх застосування з урахуванням інформації про право споживача розірвати договір, шляхом направлення на адресу споживача та на електронну пошту споживача листа. Постачальник зобов`язаний повідомити споживача в порядку, встановленому законом, про будь-яке збільшення ціни і про право припинити дію договору без сплати будь-яких штрафних санкцій чи іншої фінансової компенсації постачальнику, якщо споживач не приймає нові умови, не раніше ніж за 5 днів до внесення змін до договору, або його розірвання.
Відповідно до підпунктів 13.6.1-13.6.8 пункту 13.6 Договору істотні умови цього договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, передбачених пунктом 19 Особливостей: 
- зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника. Сторони можуть внести зміни до договору у разі зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків споживача, а також у випадку зменшення обсягу споживчої потреби товару. В такому випадку ціна договору зменшується залежно від зміни таких обсягів;
- погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиниицю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення;
- покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
- продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
- погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;
- зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також уу зв`язку зі зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування;
- зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;
- зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої статті 41 Закону, а саме дія договору про закупівлю може бути продовжена на строк, достатній для проведення процедури закупівлі на початку наступного року в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в початковому договорі про закупівлю, укладеному в попередньому році, якщо видатки на досягнення цієї цілі затверджено в установленому порядку.
Сторонами підписано Договірну ціну, механізм визначення вартості електричної ененергії з врахуванням послуги з розподілу (додаток 1 до Договору).
Відповідно до Заяви-приєднання до договору про постачання електричної енергії Споживачу (додаток 2 до Договору) підписаною споживачем - Північним міжрайонним управлінням водного господарства 15.01.2024, початок постачання з 01.01.2024.
Між сторонами підписано "Комерційну пропозицію № "По Факту - Тендер" (додаток 3 до договору) відповідно до якої ціна за електричну енергію (кВт*год) становить 5,45 грн./кВт*год без ПДВ, та визначається відповідно до формули: Ц(спож) = Цзак + Цп + Тпередача + Трозподіл (грн./кВт*год), де: Цзак - закупівельна ціна електричної енергії постачальником для споживача на ринках електричної енергії за розрахунковий період, грн./кВт*год; Цп - ціна на послуги пов`язані з постачанням електричної енергії споживачу, грн./кВт*год; Тпередача - тариф на послуги з передачі електричної енергії ПрАТ "НЕК "Укренерго" (затверджується Регулятором та розміщується на сайті постачальника), грн./кВт*год; Трозподіл - тариф на послуги з розподілу електричної енергії відповідного оператора системи розподілу електричної енергії , до мереж якого приєднаний споживач (затверджується Регулятором та розміщується на сайті відповідного оператора системи розподілу або постачальника), грн./кВт*год. без ПДВ.
Ціна на електроенергію для споживача Ц(спож) та/або її складові включатимуть всі обов`язкові податки (крім ПДВ, що обліковується окремо), збори та платежі, що передбачені правилами ринків електроенергії, законодавством та іншими нормативними документами (зокрема акцизний податок, внески на регулювання, вартість послуг оператора ринку, що надаються на РДН/ВДР тощо). Всі складові ціни, крім Цп, є такими що не залежать від постачальника, та можуть бути змінені в рамках комерційної пропозиції з повідомленням споживача про зміни. 
Згідно з пунктом 4 "Комерційної пропозиції" по закінченню розрахункового періоду, постачальник здійснює остаточний розрахунок (перерахунок) за фактичним обсягом споживання електричної енергії споживачем та надає споживачу рахунок-фактуру та/або Акт приймання-передачі на оплату за фактично спожиту електричну енергію у розрахунковому періоді до 10-го числа місяця наступного за розрахунковим. Споживач здійснює оплату протягом 30 робочих днів від дня отримання рахунку та/або Акта приймання-передачі грошовими коштами на поточний рахунок ТОВ "РОЕК" із спеціальним режимом використання, але не пізніше ніж до 15 числа місяця, що слідує за розрахунковим. У випадку припинення (або розірвання) договору, у т. ч. дострокового, споживач зобов`язаний оплатити постачальнику остаточний рахунок та/або Акт приймання-передачі за спожиту електричну енергію, з урахуванням пункту 1 комерційної пропозиції. Споживач здійснює оплату протягом 5 робочих днів від дня отримання даного рахунку та/або Акта приймання-передачі.
Відповідно до пункту 9 Комерційної пропозиції Договір набирає чинності з моменту погодження (акцептування) споживачем заяви-приєднання (додаток № 1 до Договору) і договірних величин споживання електричної енергії (додаток № 3 до Договору), і укладається на строк до 31.12.2024, а в частині виконання фінансових зобов`язань (у тому числі повної оплати заборгованості, включаючи штрафні санкції) Договір діє до повного його виконання. Даний договір, відповідно до частини шостої статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", може бути продовжений на строк, достатній для проведення процедури закупівлі електричної енергії на наступний рік в обсязі, що не перевищує 20% суми визначеної у цьому договорі.
Згідно з пунктами 2-4 Додатку 4 до Договору "Договірні величини споживання електричної енергії", ціна цього договору становить 14 885 040,00 грн., у тому числі ПДВ 2 480 840,00 грн. Сторони усвідомлюють, що зазначена в пункті 1 даного Додатку вартість заявлених споживачем договірних величин споживання електричної енергії на 2024 рік, визначена виходячи з вартості тарифів (ціни за одиницю товару) на момент укладання даного договору, а тому не є остаточною, при цьому, у разі зміни ціни за одиницю товару, істотні умови даного договору можуть змінюватися у випадках передбачених пунктом 19 постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 №1178.
З матеріалів справи вбачається, що після укладення Договору сторони уклали додаткові угоди про внесення змін до Договору, якими збільшено ціну за одиницю товару посилаючись на коливання ціни такого товару на ринку, зокрема:
- додаткову угоду від 08.02.2024 № 1, якою визначено, що ціна за одиницю товару (кВт*год) становить 5,70622 грн. без ПДВ, (збільшено ціну на 4,7 %) вказана ціна починає застосовуватись до договірних величин споживання електричної енергії з січня 2024 року.
- додаткову угоду від 10.06.2024 № 3, якою визначено, що ціна за одиницю товару (кВт*год) становить 6,06718 грн. без ПДВ (збільшено ціну на 11,3 %), вказана ціна починає застосовуватись до договірних величин споживання електричної енергії з травня 2024 року.
- додаткову угоду від 29.07.2024 № 5, якою визначено, що ціна за одиницю товару (кВт*год) становить 7,24088 грн. без ПДВ (збільшено ціну на 32,9 %), вказана ціна починає застосовуватись до договірних величин споживання електричної енергії з червня 2024 року.
- додаткову угоду від 08.08.2024 № 6, якою визначено, що ціна за одиницю товару (кВт*год) становить 7,80091 грн. без ПДВ (збільшено ціну на 43,1 %), вказана ціна починає застосовуватись до договірних величин споживання електричної енергії з липня 2024 року.
Додатковою угодою від 08.02.2024 № 1 до Договору передбачено, що у відповідності до умов Договору та, керуючись підпунктом 7 пункту 19 постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 "Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі" на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування", а саме зміни ціни встановленого згідно із законодавством органа державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку “на добу наперед”, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни.
Сторони домовилися внести зміни до Договору в частині зміни ціни за одиницю Товару в бік збільшення, зокрема:
1. Ціна за (одиницю товару) кВт*год спожиту електричну енергію становить 5,70622 грн./кВт*год без ПДВ та починає застосовуватись до договірних величин споживання електричної енергії з січня 2024 року.
3. Дана додаткова угода набирає чинності з моменту підписання її Сторонами та відповідно до частини третьої статті 631 ЦК України розповсюджує свою дію на відносини між сторонами з 01.01.2024.
Додатковою угодою від 10.06.2024 № 3 до Договору передбачено, що відповідно до умов Договору та підпункту 2 пункту 19 постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 "Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування", а саме погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення, що не залежить від волевиявлення постачальника, беручи до уваги зміст звітів про результати роботи РДН/ВДР та діяльності ДП "ОПЕРАТОР РИНКУ", документальним підтвердженням якого є експертний висновок Рівненської торгово-промислової палати про моніторинг ринкових цін електричної енергії, сторони домовилися внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару в бік збільшення, зокрема:
1. Ціна за (одиницю товару) кВт*год спожиту електричну енергію становить 6,06718 грн./кВт*год без ПДВ та починає застосовуватись до договірних величин споживання електричної енергії з травня 2024 року;
3. Дана додаткова угода набирає чинності з моменту підписання її Сторонами та відповідно до частини третьої статті 631 ЦК України розповсюджує свою дію на відносини між сторонами з 01.05.2024.
Додатковою угодою від 29.07.2024 № 5 до Договору передбачено, що відповідно до умов Договору та підпункту 2 пункту 19 постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 "Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування", а саме погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення, що не залежить від волевиявлення постачальника, беручи до уваги зміст звітів про результати роботи РДН/ВДР та діяльності ДП "ОПЕРАТОР РИНКУ", документальним підтвердженням якого є експертний висновок Рівненської торгово-промислової палати про моніторинг ринкових цін електричної енергії, сторони домовилися внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару в бік збільшення, зокрема:
1. Ціна за (одиницю товару) кВт*год спожиту електричну енергію становить 7,24088 грн./кВт*год без ПДВ та починає застосовуватись до договірних величин споживання електричної енергії з червня 2024 року;
3. Дана додаткова угода набирає чинності з моменту підписання її Сторонами та відповідно до частини третьої статті 631 ЦК України розповсюджує свою дію на відносини між сторонами з 01.06.2024.
Додатковою угодою від 08.08.2024 № 6 до Договору передбачено, що відповідно до умов Договору та підпункту 2 пункту 19 постанови Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 "Про затвердження особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування", а саме погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення, що не залежить від волевиявлення постачальника, беручи до уваги зміст звітів про результати роботи РДН/ВДР та діяльності ДП "ОПЕРАТОР РИНКУ", документальним підтвердженням якого є експертний висновок Рівненської торгово-промислової палати про моніторинг ринкових цін електричної енергії, сторони домовилися внести зміни до договору в частині зміни ціни за одиницю товару в бік збільшення, зокрема:
1. Ціна за (одиницю товару) кВт*год спожиту електричну енергію становить 7,80091 грн./кВт*год без ПДВ та починає застосовуватись до договірних величин споживання електричної енергії з липня 2024 року;
3. Дана додаткова угода набирає чинності з моменту підписання її Сторонами та відповідно до частини третьої статті 631 ЦК України розповсюджує свою дію на відносини між сторонами з 01.07.2024.
Враховуючи зазначене, внаслідок укладення додаткових угод ціну за 1 кВт*год збільшено до 7,80091 грн./кВт*год (на 43,1% від первинної ціни).
Як зазначив Прокурор, спірні додаткові угоди №3 № 5, № 6, якими змінено ціну за одиницю товару - електричну енергію, внаслідок чого вона була збільшена за 1 кВт*год до 7,80091 грн./кВт*год, укладені з порушенням чинного законодавства та підлягають визнанню недійсними. Разом з тим, оскільки вказані додаткові угоди підлягають визнанню недійсними, то розрахунок за поставлену електричну енергію повинен здійснюватися за ціною, вказаною в додатковій угоді від 08.02.2024 № 1, а саме за 5,70622 грн./кВт*год без ПДВ. 
Відповідно, грошові кошти в сумі 1 137 497,38 грн. підлягають стягненню, як такі, що були безпідставно одержані.
Згідно з актами прийняття-передачі товарної продукції Відповідач поставив електричну енергію на загальну суму 13 724 827.56 грн. з ПДВ, яку Споживачем сплачено, а саме:
- Акт приймання-передачі електричної енергії за січень 2024 №480031130/1/1, обсяг – 63 364 кВт*год. на суму 433 882,7 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 05.02.2024 №32;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за січень 2024 №480031211/1/1, обсяг – 25 420 кВт*год. на суму 174 062,53 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 05.02.2024 №34;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за січень 2024 №480031212/1/1, обсяг – 24 111 кВт*год. на суму 165 099,22 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 05.02.2024 №33 ;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за січень 2024 №480031213/1/1, обсяг – 1 220 кВт*год. на суму 8 353,91 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 05.02.2024 №31;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за січень 2024 №480031128/1/1, обсяг – 93 313 кВт*год. на суму 638 957,4 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 07.02.2024 №35;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за січень 2024 №480031128/1/1, обсяг – 12 683 кВт*год. на суму 86 846,39 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 23.02.2024 №39;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за лютий 2024 №480031211/2/1, обсяг – 30 223 кВт*год. на суму 206 950,91 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 06.03.2024 №70; 
- Акт приймання-передачі електричної енергії за лютий 2024 №480031212/2/1, обсяг – 35 562 кВт*год. на суму 243 509,5 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 06.03.2024 №69;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за лютий 2024 №480031213/2/1, обсяг – 1 567 кВт*год. на суму 10 729,97 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 06.03.2024 №68;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за лютий 2024 №480031130/2/1, обсяг – 24 600 кВт*год. на суму 168 447,61 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 07.03.2024 №71;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за лютий 2024 №480031128/2/1 – 29 208 кВт*год. на суму 200 000,72 грн. з ПДВ, сплачені відповідно до платіжної інструкції №63 від 12.03.2024;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за лютий 2024 №480031128/2/1, обсяг – 22 052 кВт*год. на суму 151 000,27 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 18.03.2024 №72; 
- Акт приймання-передачі електричної енергії за лютий 2024 №480031128/2/1, обсяг – 26 994 кВт*год. на суму 184 840,46 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції №109, від 05.04.2024 №110;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за лютий 2024 №480031128/2/1, обсяг – 85 290 кВт*год. на суму 584 020,2 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 07.03.2024 №72;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за березень 2024 №480031211/3/1, обсяг – 16 376 кВт*год. на суму 112 134,08 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 08.04.2024 №112;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за березень 2024 №480031212/3/1, обсяг – 22 282 кВт*год. на суму 152 575,2 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 08.04.2024№113;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за березень 2024 №480031213/3/1, обсяг – 997 кВт*год. на суму 6 826,93 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 08.04.2024 №114;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за березень 2024 №480031128/3/1, обсяг – 27 456 кВт*год. на суму 188 003,97 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 08.04.2024 №111;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за березень 2024 №480031128/3/1, обсяг – 73 019 кВт*год. на суму 499 994,98 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 24.04.2024 №136;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за квітень 2024 №480031128/4/1, обсяг – 26 287 кВт*год. на суму 179 999,29 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 13.05.2024 №150;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за квітень 2024 №480031130/4/1, обсяг – 12 682 кВт*год. на суму 86 839,55 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 13.05.2024 №154;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за квітень 2024 №480031211/4/1, обсяг – 25 512 кВт*год. на суму 174 692,5 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 13.05.2024 №152;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за квітень 2024 №480031212/4/1, обсяг – 27 461 кВт*год. на суму 188 038,22 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 13.05.2024 №153;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за квітень 2024 №480031213/4/1, обсяг – 927 кВт*год. на суму 6 347,6 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 13.05.2024 №151;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за квітень 2024 №480031228/4/1, обсяг – 55 495 кВт*год. на суму 380 000 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 10.05.2024 №1;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за квітень 2024 №480031130/4/1, обсяг – 11 900 кВт*год. на суму 81 484,83 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 13.05.2024 №2; 
- Акт приймання-передачі електричної енергії за травень 2024 №480031128/5/1, обсяг – 219 059 кВт*год. на суму 1 499 998,62 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 07.06.2024 №195;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за травень 2024 №480031213/5/1, обсяг – 910 кВт*год. на суму 6 625,36 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжного доручення від 18.06.2024 №211;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за травень 2024 №480031130/5/1, обсяг – 7 611 кВт*год. на суму 55 415,45 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 11.06.2024 №198;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за травень 2024 №480031211/5/1, обсяг – 1 543 кВт*год. на суму 11 233,99 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжного доручення від 18.06.2024 №210;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за травень 2024 №480031211/5/1, обсяг – 9 411 кВт*год. на суму 68 515,17 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 11.06.2024 №3; 
- Акт приймання-передачі електричної енергії за травень 2024 №480031128/5/1, обсяг – 109 580 кВт*год. на суму 750 345,11 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 28.06.2024 №227;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за травень 2024 №480031128/5/1, обсяг – 36 583 кВт*год. на суму 250 500,78 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 05.07.2024 №211;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за травень 2024 №480031128/5/1/1, обсяг – 194 284 кВт*год. на суму 1 330 358,3 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 05.07.2024 №212;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за травень 2024 №480031211/5/1, обсяг – 4 030 кВт*год. на суму 29 340,88 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 05.07.2024 №213;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за травень 2024 №480031212/5/1, обсяг – 4 660 кВт*год. на суму 33 929,68 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 09.07.2024 №214; 
- Акт приймання-передачі електричної енергії за червень 2024 №480031212/6/1, обсяг – 4 755 кВт*год. на суму 41 323,61 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 12.07.2024 №238;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за червень 2024 №480031128/6/1, обсяг – 70 768 кВт*год. на суму 614 907,11 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 12.07.2024 №237;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за червень 2024 №480031128/6/1, обсяг – 14 116 кВт*год. на суму 122 654,71 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 21.08.2024 №262;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за червень 2024 №480031130/6/1, обсяг – 5 747 кВт*год. на суму 49 935,98 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 10.07.2024 №229; 
- Акт приймання-передачі електричної енергії за червень 2024 №480031211/6/1, обсяг – 2 121 кВт*год. на суму 18 429,49 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 10.07.2024 №231;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за червень 2024 №480031213/6/1, обсяг – 972 кВт*год. на суму 8 445,76 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 10.07.2024 №230;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за червень 2024 №480031212/6/1, обсяг – 2 155 кВт*год. на суму 18 724,92 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжних інструкційвід 12.07.2024 №241, від 12.07.2024 №242;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за липень 2024 №480031212/7/1, обсяг – 2 074 кВт*год. на суму 19 414,93 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжних інструкцій від 16.08.2024 №273, від 16.08.2024 №274;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за липень 2024 №480031130/7/1, обсяг – 5 687 кВт*год. на суму 53 236,54 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 20.08.2024 №280;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за липень 2024 №480031128/7/1, обсяг – 35 467 кВт*год. на суму 332 009,84 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 20.08.2024 №278;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за липень 2024 №480031211/7/1, обсяг – 1 689 кВт*год. на суму 15 810,89 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 20.08.2024 №279;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за липень 2024 №480031213/7/1, обсяг – 977 кВт*год. на суму 9 145,8 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 20.08.2024 №281;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за липень 2024 №480031128/7/1, обсяг – 22 364 кВт*год. на суму 209 351,46 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 21.08.2024 №261;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за липень 2024 №480031212/7/1, обсяг – 1 897 кВт*год. на суму 17 758,02 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 21.08.2024 №263;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за серпень 2024 №480031211/8/1, обсяг – 952 кВт*год. на суму 8 911,76 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 12.09.2024 №301;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за серпень 2024 №480031130/8/1, обсяг – 5 189 кВт*год. на суму 48 574,7 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 12.09.2024 №299;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за серпень 2024 №480031213/8/1 – 1 021кВт*год. на суму 9 557,69 грн. з ПДВ, сплачені відповідно до платіжної інструкції №300 від 12.09.2024;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за серпень 2024 №480031212/8/1, обсяг – 3 836 кВт*год. на суму 35 909,18 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 12.09.2024 №302;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за серпень 2024 №480031128/8/1, обсяг – 32 047 кВт*год. на суму 299 994,91 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 07.10.2024 №351;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за серпень 2024 №480031128/8/1, обсяг – 11 653 кВт*год. на суму 109 086,36 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 26.09.2024 №313;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за вересень 2024 №480031130/8/1, обсяг – 6 644 кВт*год. на суму 62 195,06 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 08.10.2024 №326;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за вересень 2024 №480031212/9/1, обсяг – 3 827 кВт*год. на суму 35 824,88 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 08.10.2024 №329;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за вересень 2024 №480031211/9/1, обсяг – 797 кВт*год. на суму 7 460,78 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 08.10.2024 №327;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за вересень 2024 №480031128/9/1, обсяг – 8 340 кВт*год. на суму 78 071,51 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 18.11.2024 №453;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за вересень 2024 №480031213/9/1, обсяг – 1 059 кВт*год. на суму 9 913,39 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 08.10.2024№328;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за жовтень 2024 №480031212/10/1, обсяг – 9 660 кВт*год. на суму 90 428,17 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 11.11.2024 №378;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за жовтень 2024 №480031130/10/1, обсяг – 14 715 кВт*год. на суму 137 748,48 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 11.11.2024 №376;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за жовтень 2024 №480031211/10/1, обсяг – 2 304 кВт*год. на суму 21 567,96 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 11.11.2024 №377;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за жовтень 2024 №480031213/10/1, обсяг - 935 кВт*год. на суму 8 752,63 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 11.11.2024 №379;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за жовтень 2024 №480031128/10/1, обсяг – 21 743 кВт*год. на суму 203 538,23 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 18.11.2024 №454;
Акт приймання-передачі електричної енергії за листопад 2024 №480031213/11/1, обсяг – 1 077 кВт*год. на суму 10 081,88 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 06.12.2024 №426;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за листопад 2024 №480031213/11/1, обсяг – 20 633 кВт*год. на суму 193 147,38 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжних інструкцій від 06.12.2024 №424, від 06.12.2024 №425;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за листопад 2024 №480031211/11/1, обсяг – 3 294 кВт*год. на суму 30 835,44 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 06.12.2024 №428;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за листопад 2024 №480031212/11/1, обсяг – 9 928 кВт*год. на суму 92 936,94 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 06.12.2024 №427;
- Акт приймання-передачі електричної енергії за грудень 2024 №480031128/12/1, обсяг – 144 132 кВт*год. на суму 1 349 238,89 грн. з ПДВ, яка сплачена відповідно до платіжної інструкції від 27.12.2024 №482. 
Згідно з наданими Позивачем актами прийняття-передачі електричної енергії та платіжних інструкцій, встановлено, що Позивачем сплачено Відповідачу протягом травня-грудень 2024 року за 1 062 246 кВт*год кошти у сумі 8 411 188,62 грн. 
У подальшому, здійснюючи розрахунок за поставлену електричну енергію за період дії оспорюваних додаткових угод від 10.06.2024 № 3, від 29.07.2024 №5 та від 08.08.2024 № 6 Позивачу поставлено 1 062 246 кВт*год та сплачено 8 411 188,62 грн, проте враховуючи, що додаткові угоди від 10.06.2024 № 3, від 29.07.2024 №5 та від 08.08.2024 № 6 суперечать вимогам закону, Споживач повинен був сплачувати за електричну енергію за ціною, визначеною в додатковій угоді №1, отже мав сплатити 7 273 691,24 грн з урахуванням ПДВ (1 062 246 * 5,70622 + 20 % ПДВ). 
Отже, внаслідок укладання спірних додаткових угод Споживачем сплачені Постачальнику кошти у розмірі 8 411 188,62 грн. У той час як мали бути сплачені 7 273 691,24 грн. 
За таких обставин, внаслідок неправомірного збільшення ціни на електричну енергію шляхом укладання спірних додаткових угод з порушенням законодавства мала місце переплата коштів у розмірі 1 137 497,38 грн. (8 411 188,62 - 7 273 691,24).
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Пунктом 3 частини першої статті 1311 Конституції України передбачено, що в Україні діє прокуратура, яка здійснює: представництво інтересів держави в суді у виключних випадках і в порядку, що визначені законом.
Частинами третьою та п`ятою статті 53 ГПК України встановлено, що у визначених законом випадках прокурор звертається до суду з позовною заявою, бере участь у розгляді справ за його позовами, а також може вступити за своєю ініціативою у справу, провадження у якій відкрито за позовом іншої особи, до початку розгляду справи по суті, подає апеляційну, касаційну скаргу, заяву про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами. У разі відкриття провадження за позовною заявою особи, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб (крім прокурора), особа, в чиїх інтересах подано позов, набуває статусу позивача. У разі відкриття провадження за позовною заявою, поданою прокурором в інтересах держави в особі органу, уповноваженого здійснювати функції держави у спірних правовідносинах, зазначений орган набуває статусу позивача. У разі відсутності такого органу або відсутності у нього повноважень щодо звернення до суду прокурор зазначає про це в позовній заяві і в такому разі набуває статусу позивача.
Відповідно до частини четвертої статті 53 ГПК України прокурор, який звертається до суду в інтересах держави, в позовній чи іншій заяві, скарзі обґрунтовує, в чому полягає порушення інтересів держави, необхідність їх захисту, визначені законом підстави для звернення до суду прокурора, а також зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних правовідносинах. Невиконання цих вимог має наслідком застосування положень, передбачених статтею 174 цього Кодексу.
За змістом частин першої, третьої, четвертої та сьомої статті 23 Закону України "Про прокуратуру", представництво прокурором інтересів громадянина або держави в суді полягає у здійсненні процесуальних та інших дій, спрямованих на захист інтересів громадянина або держави, у випадках та порядку, встановлених законом. Прокурор здійснює представництво в суді законних інтересів держави у разі порушення або загрози порушення інтересів держави, якщо захист цих інтересів не здійснює або неналежним чином здійснює орган державної влади, орган місцевого самоврядування чи інший суб`єкт владних повноважень, до компетенції якого віднесені відповідні повноваження, а також у разі відсутності такого органу. Наявність таких обставин обґрунтовується прокурором у порядку, передбаченому частиною четвертою цієї статті, крім випадку, визначеного абзацом четвертим цієї частини. Наявність підстав для представництва має бути обґрунтована прокурором у суді. Прокурор здійснює представництво інтересів громадянина або держави в суді виключно після підтвердження судом підстав для представництва. Прокурор зобов`язаний попередньо, до звернення до суду, повідомити про це громадянина та його законного представника або відповідного суб`єкта владних повноважень. У разі підтвердження судом наявності підстав для представництва прокурор користується процесуальними повноваженнями відповідної сторони процесу. Наявність підстав для представництва може бути оскаржена громадянином чи її законним представником або суб`єктом владних повноважень. У разі встановлення ознак адміністративного чи кримінального правопорушення прокурор зобов`язаний здійснити передбачені законом дії щодо порушення відповідного провадження.
З системного аналізу вказаних правових норм вбачається, що виключними випадками, за яких прокурор може здійснювати представництво інтересів держави в суді, є порушення або загроза порушення інтересів держави. Ключовим для застосування цієї норми є поняття "інтерес держави".
У Рішенні Конституційного Суду України у справі за конституційними поданнями Вищого арбітражного суду України та Генеральної прокуратури України щодо офіційного тлумачення положень статті 2 Арбітражного процесуального кодексу України (справа про представництво прокуратурою України інтересів держави в арбітражному суді) від 08.04.1999 № 3-рп/99 Конституційний Суд України, з`ясовуючи поняття "інтереси держави" висловив позицію про те, що інтереси держави відрізняються від інтересів інших учасників суспільних відносин. В основі перших завжди є потреба у здійсненні загальнодержавних (політичних, економічних, соціальних та інших) дій, програм, спрямованих на захист суверенітету, територіальної цілісності, державного кордону України, гарантування її державної, економічної, інформаційної, екологічної безпеки, охорону землі як національного багатства, захист прав усіх суб`єктів права власності та господарювання тощо (пункт 3 мотивувальної частини).
Інтереси держави можуть збігатися повністю, частково або не збігатися зовсім з інтересами державних органів, державних підприємств та організацій чи з інтересами господарських товариств з часткою державної власності у статутному фонді. Проте, держава може вбачати свої інтереси не тільки в їх діяльності, але й в діяльності приватних підприємств, товариств.
З урахуванням того, що "інтереси держави" є оціночним поняттям, прокурор чи його заступник у кожному конкретному випадку самостійно визначає з посиланням на законодавство, на підставі якого подається позов, у чому саме відбулося чи може відбутися порушення матеріальних або інших інтересів держави, обґрунтовує у позовній заяві необхідність їх захисту та зазначає орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Таким чином, "інтереси держави" охоплюють широке і водночас чітко не визначене коло законних інтересів, які не піддаються точній класифікації, а тому їх наявність повинна бути предметом самостійної оцінки суду у кожному конкретному випадку звернення прокурора з позовом (аналогічна позиція викладена у постанові Верховного Суду від 25.04.2018 зі справи № 806/1000/17).
У даному випадку загроза порушення інтересів держави полягає у порушенні чинного законодавства про публічні закупівлі.
Перший "виключний випадок" передбачає наявність органу, який може здійснювати захист інтересів держави самостійно, а другий - відсутність такого органу. Однак підстави представництва інтересів держави прокуратурою у цих двох випадках істотно відрізняються.
У першому випадку прокурор набуває право на представництво, якщо відповідний суб`єкт владних повноважень не здійснює захисту або здійснює неналежно.
"Нездійснення захисту" виявляється в усвідомленій пасивній поведінці уповноваженого суб`єкта владних повноважень - він усвідомлює порушення інтересів держави, має відповідні повноваження для їх захисту, але всупереч цим інтересам за захистом до суду не звертається.
"Здійснення захисту неналежним чином" виявляється в активній поведінці (сукупності дій та рішень), спрямованій на захист інтересів держави, але яка є неналежною.
"Неналежність" захисту може бути оцінена з огляду на встановлений порядок захисту інтересів держави, який серед іншого включає досудове з`ясування обставин порушення інтересів держави, обрання способу їх захисту та ефективне здійснення процесуальних прав позивача.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 викладено таку правову позицію:
- прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу; 
- бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк;
- звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення;
- невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо;
- прокурору достатньо дотриматися порядку, передбаченого статтею 23 Закону України "Про прокуратуру", і якщо компетентний орган протягом розумного строку після отримання повідомлення самостійно не звернувся до суду з позовом в інтересах держави, то це є достатнім аргументом для підтвердження його бездіяльності. Якщо прокурору відомо причини такого не звернення, він обов`язково повинен зазначити їх в обґрунтуванні підстав для представництва, яке міститься в позові, але якщо з відповіді компетентного органу на звернення прокурора такі причини з`ясувати неможливо чи такої відповіді взагалі не отримано, то це не є підставою вважати звернення прокурора необґрунтованим.
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 дійшла висновків, що прокурор, звертаючись до суду з позовом, має обґрунтувати та довести підстави для представництва, однією з яких є бездіяльність компетентного органу. Бездіяльність компетентного органу означає, що він знав або повинен був знати про порушення інтересів держави, але не звертався до суду з відповідним позовом у розумний строк. Звертаючись до відповідного компетентного органу до подання позову в порядку, передбаченому статтею 23 Закону "Про прокуратуру", прокурор фактично надає йому можливість відреагувати на стверджуване порушення інтересів держави, зокрема, шляхом призначення перевірки фактів порушення законодавства, виявлених прокурором, вчинення дій для виправлення ситуації, а саме подання позову або аргументованого повідомлення прокурора про відсутність такого порушення.
Невжиття компетентним органом жодних заходів протягом розумного строку після того, як цьому органу стало відомо або повинно було стати відомо про можливе порушення інтересів держави, має кваліфікуватися як бездіяльність відповідного органу. Розумність строку визначається судом з урахуванням того, чи потребували інтереси держави невідкладного захисту (зокрема, через закінчення перебігу позовної давності чи можливість подальшого відчуження майна, яке незаконно вибуло із власності держави), а також таких чинників, як: значимість порушення інтересів держави, можливість настання невідворотних негативних наслідків через бездіяльність компетентного органу, наявність об`єктивних причин, що перешкоджали такому зверненню, тощо.
Враховуючи висновки Великої Палати Верховного Суду, у спірних правовідносинах судам необхідно дослідити: чи знав або повинен був знати компетентний орган про допущені порушення інтересів держави, проте всупереч цим інтересам за захистом до суду не звернувся; чи дотримано прокурором розумного строку для надання уповноваженому органу можливості відреагувати на виявлене прокурором порушення та самостійно звернутися до суду з відповідним позовом або ж надати аргументовану відповідь на звернення прокурора.
При цьому самого лише посилання прокурора про виявлення ним порушення інтересів держави та невжиття органом державної влади (позивачем у справі), на який покладено обов`язок щодо судового захисту інтересів держави, відповідних дій для такого захисту, недостатньо для прийняття судом рішення в такому спорі по суті, оскільки за змістом пункту 2 частини четвертої статті 23 Закону "Про прокуратуру" прокурор здійснює представництво інтересів держави в суді виключно після підтвердження судом правових підстав для представництва.
У справі, яка розглядається, Прокурор, обґрунтовуючи звернення до суду з позовом в інтересах держави в особі Північного міжрайонного управління водного господарства, зазначив, що правовідносини, пов`язані з використанням бюджетних коштів, становлять суспільний інтерес, а незаконність оспорюваних додаткових угод, на підставі яких ці кошти витрачено, такому суспільному інтересу не відповідає. 
Таким чином, у зазначеному випадку наявний як державний, так і суспільний інтерес, а отже існують підстави для представництва даних порушених інтересів держави органами прокуратури. 
Прокуратурою встановлено, що зазначеним органом не вжито заходів, у тому числі щодо звернення до суду з відповідним позовом для повернення бюджетних коштів, сплачених ТОВ "РОЕК" за постачання електроенергії. 
Суд погоджується з доводами Прокурора щодо правомірності визначення Північного міжрайонного управління водного господарства Позивачем у справі, як суб`єкта владних повноважень, до компетенції якого віднесені повноваження щодо захисту інтересів держави, і в особі яких прокурор може звертатися до суду. 
Вараська окружна прокуратура листом від 07.11.2025 № 52-1936ВИХ-25 звернулася до Північного міжрайонного управління водного господарства, яким повідомлено про наявність порушень при підписанні Північним міжрайонним управлінням водного господарства додаткових угод до Договору постачання електричної енергії. 
У відповідь на вказаний лист Північне міжрайонне управління водного господарства листом від 07.11.2025 повідомила, що заходи, щодо усунення порушень не вживала. 
Вказане відповідно до статті 53 ГПК України, статті 23 Закону України "Про прокуратуру" є підставою для захисту інтересів держави шляхом звернення до суду з даним позовом.
У постановах Верховного Суду від 23.03.2021 у справі № 917/665/20, від 07.04.2021 у справі № 913/124/20, від 09.06.2021 у справі № 916/1674/18 (у цих справах суди встановили, що проміжок часу між повідомленням органу, здійсненого прокурором в порядку статті 23 Закону "Про прокуратуру", та зверненням до суду з позовом є незначним) зроблено наступні висновки:
- суд зобов`язаний дослідити: чи знав або повинен був знати відповідний орган про допущені порушення інтересів держави, чи мав відповідні повноваження для їх захисту, чи існував факт не звернення вказаного органу до суду при наявності для цього підстав;
- така обізнаність має бути підтверджена достатніми доказами, зокрема, але не виключно, повідомленням прокурора на адресу відповідного органу про звернення до суду від його імені;
- суди попередніх інстанцій при наданні висновків про недотримання прокурором розумного строку зосередилися на часовому проміжку, який минув між повідомленням, яке прокурор надіслав органу, та поданням позову у справі, проте не приділили достатньої уваги тому, що такий проміжок не завжди є вирішальним у питаннях дотримання прокурором приписів статті 23 Закону "Про прокуратуру"; такий підхід є занадто формалізованим, критерій "розумності" строку має визначатися з урахуванням великого кола чинників і не може бути оцінений виключно темпорально.
Так, у пункті 55 постанови Великої Палати Верховного Суду від 26.05.2020 у справі № 912/2385/18 зазначено, що при вирішенні питання про необхідність звернення до суду з позовом компетентний орган може діяти в умовах конфлікту інтересів - коли порушення інтересів держави, про яке стверджує прокурор, може бути пов`язане з раніше вчиненими протиправними діями цього органу чи бездіяльністю. Для врахування цих обставин стаття 55 ГПК передбачає такі правила:
- якщо особа, яка має процесуальну дієздатність і в інтересах якої подана заява, не підтримує заявлених позовних вимог, суд залишає заяву без розгляду, крім позову прокурора в інтересах держави;
- відмова компетентного органу від поданого прокурором в інтересах держави позову (заяви), подання ним заяви про залишення позову без розгляду не позбавляє прокурора права підтримувати позов (заяву) і вимагати розгляду справи по суті.
З огляду на зазначене, суд дійшов висновку, що, звертаючись до суду з позовом у даній справі, Прокурор відповідно до вимог статті 23 Закону України "Про прокуратуру" обґрунтував наявність у нього підстав для представництва інтересів держави в суді, визначив, у чому саме полягає порушення інтересів держави та правильно визначив орган, уповноважений державою здійснювати відповідні функції у спірних відносинах.
Відповідно до частини другої статті 16 ЦК України визнання правочину недійсним є способом захисту цивільних прав та інтересів. 
За приписами частини першої статті 202 ЦК України правочином є дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Правочин є правомірним, якщо його недійсність прямо не встановлена законом або якщо він не визнаний судом недійсним (стаття 204 ЦК України).
Відповідно до частини першої та другої статті 215 ЦК України підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою та шостою статті 203 цього Кодексу. Недійсним є правочин, якщо його недійсність встановлена законом (нікчемний правочин). У цьому разі визнання такого правочину недійсним судом не вимагається. У випадках, встановлених цим Кодексом, нікчемний правочин може бути визнаний судом дійсним.
Частиною третьою статті 215 ЦК України передбачено, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Відповідно до статті 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Волевиявлення учасника правочину має бути вільним і відповідати його внутрішній волі. Правочин має вчинятися у формі, встановленій законом. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним. Правочин, що вчиняється батьками (усиновлювачами), не може суперечити правам та інтересам їхніх малолітніх, неповнолітніх чи непрацездатних дітей.
При цьому, суд виходить з того, що вирішуючи спори про визнання правочинів (господарських договорів) недійсними, господарський суд повинен встановити наявність фактичних обставин, з якими закон пов`язує визнання таких правочинів (господарських договорів) недійсними на момент їх вчинення (укладення) і настання відповідних наслідків, та в разі задоволення позовних вимог зазначати в судовому рішенні, в чому конкретно полягає неправомірність дій сторони та яким нормам законодавства не відповідає оспорюваний правочин.
Згідно з частиною першою статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Відповідно до частини першої та пункту 1 частини другої статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є: договори та інші правочини.
Частиною першою статті 627 ЦК України передбачено, що відповідно до статті 6 цього Кодексу сторони є вільними в укладенні договору, виборі контрагента та визначенні умов договору з урахуванням вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, звичаїв ділового обороту, вимог розумності та справедливості.
Відповідно до частини першої статті 638 ЦК України договір є укладеним, якщо сторони досягли згоди з усіх істотних умов договору. Істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
Згідно із статтею 655 ЦК України за договором купівлі-продажу одна сторона (продавець) передає або зобов`язується передати майно (товар) у власність другій стороні (покупцеві), а покупець приймає або зобов`язується прийняти майно (товар) і сплатити за нього певну грошову суму.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України "Про публічні закупівлі". Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
За змістом статті 1 Закону України "Про публічні закупівлі" договір про закупівлю - господарський договір, що укладається між замовником і учасником за результатами проведення процедури закупівлі / спрощеної закупівлі та передбачає платне надання послуг, виконання робіт або придбання товару.
Частиною першою статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" передбачено, що договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного та Господарського кодексів України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Відповідно до частини першої статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Згідно з частиною четвертою статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції / пропозиції за результатами електронного аукціону (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі або узгодженої ціни пропозиції учасника у разі застосування переговорної процедури, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції / пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
За змістом пункту 1 "Комерційної пропозиції" (додаток 3 до договору), ціна за електричну енергію (кВт*год) (одиницю товару) становить 5,45 грн/кВт*год без ПДВ.
Відповідно до підпунктів 13.6.1-13.6.8 пункту 13.6 Договору істотні умови цього договору не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків, передбачених пунктом 19 Особливостей: 
- зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника. Сторони можуть внести зміни до договору у разі зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків споживача, а також у випадку зменшення обсягу споживчої потреби товару. В такому випадку ціна договору зменшується залежно від зміни таких обсягів;
- погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиниицю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення;
- покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
- продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
- погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку;
- зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також уу зв`язку зі зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування;
- зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;
- зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої статті 41 Закону, а саме дія договору про закупівлю може бути продовжена на строк, достатній для проведення процедури закупівлі на початку наступного року в обсязі, що не перевищує 20 відсотків суми, визначеної в початковому договорі про закупівлю, укладеному в попередньому році, якщо видатки на досягнення цієї цілі затверджено в установленому порядку.
Статтею 629 ЦК України встановлено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами.
Положеннями частини першої статті 651 ЦК України передбачено, що зміна або розірвання договору допускається лише за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або законом.
Згідно із статтею 525 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом.
Відповідно до частин другої та третьої статті 632 ЦК України зміна ціни після укладення договору допускається лише у випадках і на умовах, встановлених договором або законом. Зміна ціни в договорі після його виконання не допускається.
Згідно з частиною п`ятою статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків: 1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника; 2) збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю / внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії; 3) покращення якості предмета закупівлі, за умови що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 4) продовження строку дії договору про закупівлю та строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю; 5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг), у тому числі у разі коливання ціни товару на ринку; 6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку зі зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування; 7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS регульованих цін (тарифів) і нормативів, що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни; 8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої цієї статті. У зв`язку з необхідністю забезпечення потреб оборони під час дії правового режиму воєнного стану в Україні або в окремих її місцевостях можуть бути змінені істотні умови договору про закупівлю (після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі) замовником, визначеним у Законі України "Про оборонні закупівлі", а саме: обсяг закупівлі, сума договору, строк дії договору та виконання зобов`язань щодо передання товару, виконання робіт, надання послуг.
Абзацом другим частини третьої статті 6 ЦК України передбачено, що сторони в договорі не можуть відступити від положень актів цивільного законодавства, якщо в цих актах прямо вказано про це, а також у разі, якщо обов`язковість для сторін положень актів цивільного законодавства випливає з їх змісту або із суті відносин між сторонами.
Статтею 652 ЦК України передбачено, що у разі істотної зміни обставин, якими сторони керувалися при укладенні договору, договір може бути змінений або розірваний за згодою сторін, якщо інше не встановлено договором або не випливає із суті зобов`язання. Зміна обставин є істотною, якщо вони змінилися настільки, що, якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах. Якщо сторони не досягли згоди щодо приведення договору у відповідність з обставинами, які істотно змінились, або щодо його розірвання, договір може бути розірваний, а з підстав, встановлених частиною четвертою цієї статті, - змінений за рішенням суду на вимогу заінтересованої сторони за наявності одночасно таких умов: 1) в момент укладення договору сторони виходили з того, що така зміна обставин не настане; 2) зміна обставин зумовлена причинами, які заінтересована сторона не могла усунути після їх виникнення при всій турботливості та обачності, які від неї вимагалися; 3) виконання договору порушило б співвідношення майнових інтересів сторін і позбавило б заінтересовану сторону того, на що вона розраховувала при укладенні договору; 4) із суті договору або звичаїв ділового обороту не випливає, що ризик зміни обставин несе заінтересована сторона. У разі розірвання договору внаслідок істотної зміни обставин суд, на вимогу будь-якої із сторін, визначає наслідки розірвання договору виходячи з необхідності справедливого розподілу між сторонами витрат, понесених ними у зв`язку з виконанням цього договору. Зміна договору у зв`язку з істотною зміною обставин допускається за рішенням суду у виняткових випадках, коли розірвання договору суперечить суспільним інтересам або потягне для сторін шкоду, яка значно перевищує затрати, необхідні для виконання договору на умовах, змінених судом.
Таким чином, Закон України "Про публічні закупівлі" встановлює імперативну норму, згідно з якою зміна істотних умов договору про закупівлю може здійснюватися виключно у випадках, визначених частиною п`ятою статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", зокрема, за пунктом 2 частини п`ятої наведеної норми - у випадку збільшення ціни за одиницю товару до 10 відсотків пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю / внесення змін до такого договору щодо збільшення ціни за одиницю товару.
У пунктах 52-63 та пунктах 88-90 постанови Великої Палати Верховного суду від 24.01.2024 у справі № 922/2321/22 (провадження № 12-57гс23) викладено правову позицію:
"Відповідно до частини четвертої статті 41 Закону № 922-VIII умови договору про закупівлю не повинні відрізнятися від змісту тендерної пропозиції (у тому числі ціни за одиницю товару) переможця процедури закупівлі, крім випадків визначення грошового еквівалента зобов`язання в іноземній валюті та/або випадків перерахунку ціни за результатами електронного аукціону в бік зменшення ціни тендерної пропозиції учасника без зменшення обсягів закупівлі.
Згідно з пунктом 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку збільшення ціни за одиницю товару до 10 % пропорційно збільшенню ціни такого товару на ринку у разі коливання ціни такого товару на ринку за умови, що така зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю, - не частіше ніж один раз на 90 днів з моменту підписання договору про закупівлю. Обмеження щодо строків зміни ціни за одиницю товару не застосовується у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, газу та електричної енергії.
Із системного тлумачення наведених норм ЦК України та Закону № 922-VIII вбачається, що ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається.
Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у випадку зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, в порядку статті 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі.
В іншому випадку не досягається мета Закону № 922-VIII, яка полягає в забезпеченні ефективного та прозорого здійснення закупівель, створенні конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобіганні проявам корупції в цій сфері та розвитку добросовісної конкуренції, оскільки продавці з метою перемоги можуть під час проведення процедури закупівлі пропонувати ціну товару, яка нижча за ринкову, а в подальшому, після укладення договору про закупівлю, вимагати збільшити цю ціну, мотивуючи коливаннями ціни такого товару на ринку.
Наведене підтверджується також історичним тлумаченням норм пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII. У цьому Законі в редакції до 19.04.2020 норма пункту 2 частини п`ятої статті 41 була викладена в статті 36 та мала такий зміст: “Істотні умови договору про закупівлю не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадку зміни ціни за одиницю товару не більше ніж на 10 відсотків у разі коливання ціни такого товару на ринку, за умови що зазначена зміна не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі”.
Отже, вказана норма Закону № 922-VIII в редакції до 19.04.2020 не дозволяла зміни ціни за одиницю товару більше ніж на 10 % від ціни, визначеної сторонами при укладенні договору про закупівлю, проте не обмежувала сторони в можливості багато разів змінювати (не було обмежень щодо строків зміни ціни) таку ціну протягом дії договору в межах встановлених 10 % у разі коливання ціни такого товару на ринку.
Зазначена норма була змінена Законом України “Про внесення змін до Закону України “Про публічні закупівлі” та деяких інших законодавчих актів України щодо вдосконалення публічних закупівель” № 114-IX від 18 вересня 2019 (далі - Закон № 114-ІХ), яким Закон № 922-VIII було викладено в новій редакції. У новій редакції зазначена норма була викладена в пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII та доповнена умовою, що така зміна ціни в бік збільшення не може відбуватись частіше ніж один раз на 90 днів, крім закупівлі бензину, дизельного пального, газу та електричної енергії.
Отже, в новій редакції норма пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII не змінила свого змісту щодо розміру зміни ціни за одиницю товару (не більше ніж на 10 % від ціни, визначеної сторонами при укладенні договору про закупівлю), проте була доповнена умовою, яка обмежила строки зміни такої ціни, а саме не частіше ніж один раз на 90 днів.
Як убачається з пояснювальної записки до проєкту Закону № 114-ІХ, метою його прийняття було удосконалення системи публічних закупівель, спрямованої на розвиток конкурентного середовища та добросовісної конкуренції у сфері закупівель, а також забезпечення виконання міжнародних зобов`язань України у сфері публічних закупівель, у тому числі протидії “ціновому демпінгу” коли учасник процедури закупівлі пропонує значно занижену ціну товару, щоб перемогти, а потім через додаткові угоди суттєво збільшує ціну товару та відповідно зменшує обсяг закупівлі, чим нівелює результати публічної закупівлі.
За такої мети очевидно, що зміни, внесені законодавцем Законом № 114-ІХ у вказану норму пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, не були спрямовані на те, щоб дозволити учасникам публічних закупівель використовувати “ціновий демпінг” з подальшим збільшенням ціни за одиницю товару більше ніж на 10 % від ціни, визначеної сторонами за результатами процедури закупівлі та при укладенні договору про закупівлю.
Ціна товару є істотною умовою договору про закупівлю. Зміна ціни товару в договорі про закупівлю після виконання продавцем зобов`язання з передачі такого товару у власність покупця не допускається.
Зміна ціни товару в бік збільшення до передачі його у власність покупця за договором про закупівлю можлива у випадку збільшення ціни такого товару на ринку, якщо сторони договору про таку умову домовились. Якщо сторони договору про таку умову не домовлялись, то зміна ціни товару в бік збільшення у випадку зростання ціни такого товару на ринку можлива, лише якщо це призвело до істотної зміни обставин, в порядку статті 652 ЦК України, якщо вони змінилися настільки, що якби сторони могли це передбачити, вони не уклали б договір або уклали б його на інших умовах.
У будь-якому разі ціна за одиницю товару не може бути збільшена більше ніж на 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами в договорі за результатами процедури закупівлі, незалежно від кількості та строків зміни ціни протягом строку дії договору. Тобто під час дії договору про закупівлю сторони можуть неодноразово змінювати ціну товару в бік збільшення за наявності умов, встановлених у статті 652 ЦК України та пункті 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, проте загальне збільшення такої ціни не повинно перевищувати 10 % від тієї ціни товару, яка була визначена сторонами при укладенні договору за результатами процедури закупівлі."
Таким чином, у залежності від коливання ціни товару на ринку сторони протягом дії договору про закупівлю можуть вносити зміни, водночас, внесення таких змін до договору про закупівлю повинно бути обґрунтованим та документально підтвердженим.
Коливання ціни на ринку повинно розцінюватися саме після підписання договору, оскільки частиною п`ятою статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі" урегульовано саме зміну істотних умов у разі виникнення такого явища як коливання ціни на ринку.
Виходячи з викладеного, внесення змін до договору є правомірним лише у випадку документального підтвердження коливання ціни на товар у період з моменту укладення договору до моменту укладення додаткової угоди.
Велика Палата Верховного Суду з урахуванням наведеного аналізу нормативного припису пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, беручи до уваги усталену та послідовну судову практику, у своїй постанові від 21.11.2025 у справі № 920/19/24 вказала, що зміна тлумачення зазначеної норми та запровадження протилежного підходу щодо можливості неодноразового збільшення ціни товару на 10% при кожному внесенні змін до договору про закупівлю більше нагадує власне зміну цієї норми та, як наслідок, порушуватиме принцип правової визначеності.
Враховуючи наведене, Велика Палата Верховного Суду у своїй постанові від 21.11.2025 у справі № 920/19/24 вказала, що зміна умов договору про закупівлю щодо збільшення ціни за одиницю товару більше ніж на 10% не допускається, зокрема, у випадку закупівлі бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії. Внесені зміни Законом № 1530-ІХ до пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII не стосуються встановленої первісною редакцією цього Закону заборони збільшення ціни за одиницю товару більше ніж на 10%, в тому числі і при здійсненні закупівлі бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії.
Виняток з обмежень, викладений в останньому реченні пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону № 922-VIII, повинен тлумачитися суто буквально, а тому він стосується лише строків зміни ціни за одиницю товару у випадках зміни умов договору про закупівлю бензину та дизельного пального, природного газу та електричної енергії (дотримання умови про зміну лише раз на 90 днів в цьому випадку не діє) і не визначає верхньої межі збільшення (зміни) ціни за одиницю товару.
Суд ураховує, що пунктом 3-7 розділу Х Перехідних положень Закону України "Про публічні закупівлі" установлено, що на період дії правового режиму воєнного стану в Україні, введеного Указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24.02.2022 № 2102-IX, та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт та послуг для замовників, передбачених цим Законом (далі - Особливості), визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз та з дотриманням вимог, встановлених пунктом 3-8 цього розділу.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 затверджені Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України "Про публічні закупівлі", на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі - "Особливості").
Пунктом 19 Особливостей передбачено, що істотні умови договору про закупівлю, укладеного відповідно до пунктів 10 і 13 (крім підпунктів 13 та 15 пункту 13) цих особливостей, не можуть змінюватися після його підписання до виконання зобов`язань сторонами в повному обсязі, крім випадків:
1) зменшення обсягів закупівлі, зокрема з урахуванням фактичного обсягу видатків замовника;
2) погодження зміни ціни за одиницю товару в договорі про закупівлю у разі коливання ціни такого товару на ринку, що відбулося з моменту укладення договору про закупівлю або останнього внесення змін до договору про закупівлю в частині зміни ціни за одиницю товару. Зміна ціни за одиницю товару здійснюється пропорційно коливанню ціни такого товару на ринку (відсоток збільшення ціни за одиницю товару не може перевищувати відсоток коливання (збільшення) ціни такого товару на ринку) за умови документального підтвердження такого коливання та не повинна призвести до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю на момент його укладення;
3) покращення якості предмета закупівлі за умови, що таке покращення не призведе до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
4) продовження строку дії договору про закупівлю та/або строку виконання зобов`язань щодо передачі товару, виконання робіт, надання послуг у разі виникнення документально підтверджених об`єктивних обставин, що спричинили таке продовження, у тому числі обставин непереборної сили, затримки фінансування витрат замовника, за умови, що такі зміни не призведуть до збільшення суми, визначеної в договорі про закупівлю;
5) погодження зміни ціни в договорі про закупівлю в бік зменшення (без зміни кількості (обсягу) та якості товарів, робіт і послуг);
6) зміни ціни в договорі про закупівлю у зв`язку з зміною ставок податків і зборів та/або зміною умов щодо надання пільг з оподаткування - пропорційно до зміни таких ставок та/або пільг з оподаткування, а також у зв`язку із зміною системи оподаткування пропорційно до зміни податкового навантаження внаслідок зміни системи оподаткування;
7) зміни встановленого згідно із законодавством органами державної статистики індексу споживчих цін, зміни курсу іноземної валюти, зміни біржових котирувань або показників Platts, ARGUS, регульованих цін (тарифів), нормативів, середньозважених цін на електроенергію на ринку "на добу наперед", що застосовуються в договорі про закупівлю, у разі встановлення в договорі про закупівлю порядку зміни ціни;
8) зміни умов у зв`язку із застосуванням положень частини шостої статті 41 Закону;
9) зменшення обсягів закупівлі та/або ціни згідно з договорами про закупівлю робіт з будівництва об`єктів нерухомого майна відповідно до постанови Кабінету Міністрів України від 25.04.2023 № 382 Про реалізацію експериментального проекту щодо відновлення населених пунктів, які постраждали внаслідок збройної агресії Російської Федерації (Офіційний вісник України, 2023 р., № 46, ст. 2466), якщо розроблення проектної документації покладено на підрядника, після проведення експертизи та затвердження проектної документації в установленому законодавством порядку.
У разі внесення змін до істотних умов договору про закупівлю у випадках, передбачених цим пунктом, замовник обов`язково оприлюднює повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та зміни до договору про закупівлю відповідно до вимог Закону з урахуванням цих особливостей.
Як на підставу для укладення спірних додаткових угод та зміни істотних умов в укладених спірних угодах сторони послалися на підпункт 2 пункту 19 Особливостей.
При цьму суд враховує правові висновки викладені у постанові Верховний Суд від 19.03.2026 у справі № 922/2123/25, а саме, що: "90. Зазначеною Постановою № 1178 Кабінет Міністрів України встановив певні особливості здійснення закупівель товарів замовниками, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», під час дії воєнного стану, основна мета яких є вжиття заходів щодо забезпечення захищеності саме замовників від воєнних загроз.
91. Водночас постанова Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 не скасовує та не передбачає внесення будь-яких змін до Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема до норми п. 2 ч. 5 ст. 41 вказаного Закону (схожих висновків дійшов Верховний Суд у постановах 06.02.2025 у справі № 916/747/24, від 18.06.2024 у справі № 922/2595/23, від 01.10.2024 у справі № 918/779/23 тощо).
92. На момент виникнення спірних правовідносин (укладення основного договору та додаткових угод до нього) норма п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі» була чинною та незміною. Дія такої норми на час дії воєнного стану не скасовувалась та не призупинялась.
93. Верховний Суд у постанові від 02.02.2026 у справі № 922/2121/25 вказав, що затвердження Кабінетом Міністрів України, у межах визначених законом повноваженнях, Особливостей здійснення публічних закупівель (Постанови №1178), не свідчить про зміну законодавства у відповідній категорії спірних правовідносин, які унормовані Законом України «Про публічні закупівлі», зокрема пунктом 2 частини п`ятої статті 41, оскільки:
1) постанова Кабінету Міністрів України є підзаконним нормативно-правовим актом;
2) їх зміст лише деталізує випадки для можливості зміни сторонами правочину ціни договору в порядку пункту 2 частини п`ятої статті 41 Закону України «Про публічні закупівлі», та не встановлює іншого алгоритму розрахунку процентного співвідношення ціноутворення передбаченого зазначеною нормою.
94. Схожих висновків щодо правозастосування постанови № 1178 дійшов Верховний Суд також у постанові від 28.08.2024 у справі № 918/694/23 (на яку посилається скаржник).
95. Отже, укладаючи спірні додаткові угоди № 3, № 4 та змінюючи ціну на одиницю спірного товару, сторони договору мали керуватись імперативними приписами положень п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі», з урахуванням Особливостей здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178.
96. Натомість, як свідчать обставини цієї справи, сторони договору про закупівлю, укладаючи додаткові угоди, не дотримались приписів п. 2 ч. 5 ст. 41 Закону України «Про публічні закупівлі»".
Також суд враховує, що кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених у ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (див. постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 13.10.2020 у справі № 912/1580/18, від 02.12.2020 у справі № 913/368/19, від 11.05.2023 у справі № 910/17520/21, постанова ВП ВС від 21.11.2025 у справі № 920/19/24).
Тобто сам факт збільшення ціни товару на ринку не обов`язково тягне підвищення ціни на аналогічний товар, який є предметом договору.
При цьому існування обставин, які є підставою для зміни ціни товару, повинні бути доведені належними та допустимими доказами та такі коливання ціни товару на ринку повинні бути наявні саме на момент внесення таких змін.
Суд зазначає, що чинне законодавство про публічні закупівлі не визначає, які органи, установи чи організації мають право надавати інформацію щодо коливання цін на ринку і які документи можуть підтверджувати таке коливання.
Разом з тим, судом враховується, що у документах, які видає компетентна організація, має бути зазначена чинна ринкова ціна на товар і її порівняння з ринковою ціною станом на дату, з якої почалися змінюватися ціни на ринку, як у бік збільшення, так і у бік зменшення (тобто наявності коливання). Необхідність зазначення такої інформації зумовлюється також тим, що у випадку коливання цін, зміни до договору про закупівлю вносяться з урахуванням показників такого коливання, що стали підставою для здійснення попередніх змін до договору. Кожна зміна до договору має містити окреме документальне підтвердження. Документ про зміну ціни повинен містити належне підтвердження викладених в ньому даних, проведених досліджень коливання ринку, джерел інформації тощо (правова позиція Верховного Суду, викладена у постанові від 13.10.2020 у справі № 912/1580/18).
Висновки торгово-промислової палати можуть використовуватися для підтвердження коливання ціни товару на ринку, але вказані довідки не відповідають зазначеним вимогам та не містять точної інформації про коливання цін на електроенергію станом на момент підписання спірних додаткових угод. Разом з тим, вони не відображають об`єктивну картину щодо зміни цін на електроенергія на "ринку на добу наперед" та внутрішньо добовому ринку.
Одночасно постачальнику треба не лише довести підвищення ціни на певний товар на певному ринку за допомогою доказів, але й обґрунтувати для замовника самі пропозиції про підвищення ціни, визначеної у договорі. Постачальник повинен обґрунтувати, чому таке підвищення цін на ринку зумовлює неможливість виконання договору по запропонованій замовнику на тендері ціні, навести причини, через які виконання укладеного договору стало для нього вочевидь невигідним. Постачальник також має довести, що підвищення ціни є непрогнозованим (його неможливо було передбачити і закласти в ціну товару на момент подання постачальником тендерної пропозиції) (правова позиція викладена Верховним Судому складі Об`єднаної палати Касаційного господарського суду у постанові від 18.06.2021 у справі № 927/491/19).
При цьому судом враховується, що будь-який суб`єкт підприємницької діяльності діє на власний ризик. Укладаючи договір поставки товару на певний строк у майбутньому, він гарантує собі можливість продати свій товар, але при цьому несе ризики зміни його ціни. Підприємець має передбачати такі ризики і одразу закладати їх у ціну договору.
З іншого боку, будь-який покупець товару, за звичайних умов, не може бути зацікавленим у збільшенні його ціни, а відповідно й у зміні відповідних умов договору. Тобто, навіть за наявності росту цін на ринку відповідного товару, який відбувся після укладення договору, покупець має право відмовитися від підписання невигідної для нього додаткової угоди, адже ціна продажу товару вже визначена в договорі купівлі-продажу чи поставки (позиція, викладена у постанові Верховного Суду від 13.07.2021 у справі № 927/550/20).
Так, Позивач, який мав беззаперечне право на отримання електричної енергії за ціною, визначеною в укладеному між сторонами договорі, без надання письмових заперечень чи проведення переговорів щодо збільшення ціни товару підписав оспорені додаткові угоди, внаслідок чого ціна за одиницю товару збільшилась, а обсяг поставки, що передбачався за договором, фактично, зменшився.
Крім того, суд погоджується з доводами Прокурора про те, що збільшення ціни електричної енергії у додаткових угодах по відношенню до погодженої у договорі ціни здійснено з порушенням статті 41 Закону України "Про публічні закупівлі", зокрема пункту 2 частини п`ятої статті 41 цього Закону, яким встановлена не лише вимога пропорційного збільшення ціни за одиницю товару по відношенню до збільшення ціни товару на ринку, а й 10-відсоткове обмеження такого збільшення.
Зокрема, з аналізу додаткових угод слідує, що динаміка зміни ціни за Договором у відсотковому значенні становила 43,1 % .
При цьому судом звертається увага на те, що сторони не могли не розуміти особливості функціонування ринку електричної енергії; враховуючи діяльність Відповідача, на момент підписання основного договору він знав (не міг не знати) про ціни, які склалися на ринку на електричну енергію, постачання якої він мав намір здійснювати, та гарантував її поставку замовнику за цінами відповідно до Договору.
Відповідно до частини першої статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі", закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Верховний Суд у постанові від 12.09.2019 у справі № 915/1868/18 наголосив, що можливість зміни ціни договору внаслідок недобросовісних дій сторін (сторони) договору робить результат закупівлі невизначеним та тягне за собою неефективне використання бюджетних коштів, що є прямим порушенням принципів процедури закупівлі, визначених преамбулою та статті 5 Закону України "Про публічні закупівлі".
Отже, сторонами не підтверджено правомірності дій щодо зміни істотних умов договору про закупівлю після його підписання та до виконання сторонами в повному обсязі.
За таких обставин зміна ціни згідно з оспорюваних додаткових угод є безпідставною, суперечить принципам максимальної економії та ефективності, встановлених статтею 5 Закону України "Про публічні закупівлі", з огляду на що суд дійшов висновку про наявність підстав для визнання оспорюваних додаткових угод недійсними відповідно до статтей 203, 215 ЦК України.
Крім того, розірвання сторонами договору, виконаного повністю або частково, не позбавляє сторони права на звернення до суду з позовом про визнання такого договору недійсним. Так само не перешкоджає поданню відповідного позову закінчення строку (терміну) дії оспорюваного правочину до моменту подання позову. Аналогічна правова позиція Верховного суду викладена у постанові від 27.11.2018 у справі № 905/1227/17.
Також Прокурором заявлено позовну вимогу про стягнення з Відповідача коштів у розмірі 1 137 497,38 грн.
Статтею 714 ЦК України передбачено, що за договором постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу одна сторона (постачальник) зобов`язується надавати другій стороні (споживачеві, абонентові) енергетичні та інші ресурси, передбачені договором, а споживач (абонент) зобов`язується оплачувати вартість прийнятих ресурсів та дотримуватись передбаченого договором режиму її використання, а також забезпечити безпечну експлуатацію енергетичного та іншого обладнання. До договору постачання енергетичними та іншими ресурсами через приєднану мережу застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, положення про договір поставки, якщо інше не встановлено законом або не випливає із суті відносин сторін. Законом можуть бути передбачені особливості укладення та виконання договору постачання енергетичними та іншими ресурсами.
Зокрема, положеннями статті 669 ЦК України визначено, що кількість товару, яка продається, встановлюється у договорі купівлі-продажу у відповідних одиницях виміру або грошовому вираженні. Умова щодо кількості товару може бути погоджена шляхом встановлення у договорі купівлі-продажу порядку визначення цієї кількості.
Згідно з частиною першою статті 670 ЦК України якщо продавець передав покупцеві меншу кількість товару, ніж це встановлено договором купівлі-продажу, покупець має право вимагати передання кількості товару, якої не вистачає, або відмовитися від переданого товару та його оплати, а якщо він оплачений, - вимагати повернення сплаченої за нього грошової суми.
Отже, обов`язок з повернення грошової суми, сплаченої за кількість товару, який не був поставлений позивачу, врегульований нормами глави 54 ЦК України "Купівля-продаж". Правова позиція щодо застосування наведених правових норм у аналогічних правовідносинах викладена у постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної Палати Касаційного господарського суду від 18.06.2021 у справі № 927/491/19.
З матеріалів справи вбачається, що згідно з актами приймання-передачі товарної продукції за травень 2024 року – грудень 2024 року Відповідач поставив електричну енергію загальним обсягом 1 062 246 кВт*год на загальну суму 8 411 188,62 грн, які повністю йому сплачені.
Згідно з приписами частини першої статті 216 ЦК України недійсний правочин не створює юридичних наслідків, крім тих, що пов`язані з його недійсністю. У разі недійсності правочину кожна із сторін зобов`язана повернути другій стороні у натурі все, що вона одержала на виконання цього правочину, а в разі неможливості такого повернення, зокрема тоді, коли одержане полягає у користуванні майном, виконаній роботі, наданій послузі, - відшкодувати вартість того, що одержано, за цінами, які існують на момент відшкодування.
Водночас загальна вартість отриманої Споживачем електричної енергії в кількості 1 062 246 кВт*год становить 7 273 691,24 грн з урахуванням ПДВ (1 062 246 * 5,70622 + 20 % ПДВ). Відтак, решта коштів у розмірі 1 137 497,38 грн. (8 411 188,62 - 7 273 691,24) сплачена Постачальнику за товар, підлягає поверненню Позивачу. Доказів повернення вказаних коштів матеріали справи не містять.
За результатами з`ясування обставин, на які сторони посилалися як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були дослідженні в судовому засіданні, і з наданням оцінки всім аргументам учасників справи у їх сукупності та взаємозв`язку, як це передбачено вимогами статтей 75-79, 86 ГПК України, судом встановлено, що додаткові угоди від 10.06.2024 №3, від 29.07.2024 № 5 та від 08.08.2024 №6 укладені сторонами з порушенням вимог статті 41 ЗУ "Про публічні закупівлі" та після виконання продавцем зобов`язання з передачі товару, обумовленого Договором, що є порушенням частини третьої статті 632 ЦК України. Крім того, зібрані у справі докази свідчать про відсутність правових підстав на день укладення цього правочину для збільшення ціни, визначених Законом України "Про публічні закупівлі". Тому з огляду на положення статтей 203, 215 ЦК України оскаржувані додаткові угоди підлягають визнанню їх недійсними.
Крім того, судом встановлено, що внаслідок неправомірного збільшення ціни на електричну енергію шляхом укладання оспорюваних додаткових угод мала місце переплата Позивачем грошових коштів у розмірі 1 137 497,38 грн, а відтак, вимога Прокурора про стягнення з Відповідача зазначених коштів також визнається судом обґрунтованою та підлягає задоволенню.
Встановлені судом обставини спростовують доводи Відповідача щодо необґрунтованості позовних вимог.
Відповідно до статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Згідно з частиною першою статті 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Частиною першою статті 74 ГПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Статтею 76 ГПК України передбачено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Відповідно до частини першої статті 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування.
Згідно з частиною першою статті 86 ГПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Враховуючи викладене, оцінивши подані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на повному, всебічному і об`єктивному розгляді в судовому засіданні всіх обставин в їх сукупності, та враховуючи, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається, як на підставу своїх вимог і заперечень, суд дійшов висновку, що заявлені Позивачем вимоги підлягають задоволенню.
Відповідно до частин першої та другої статті 123 ГПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних з розглядом справи. Розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Відповідно до пункту 2 частини першої статті 129 ГПК України судовий збір покладається у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
З огляду на викладене та враховуючи, що позов визнано судом обґрунтованим та таким що підлягає задоволенню у повному обсязі, витрати Позивача зі сплати судового збору, відповідно до вимог ГПК України, покладаються на Відповідача. 
Керуючись статтями 129, 236-241 Господарського процесуального кодексу України, суд

УХВАЛИВ:
1. Позов задовольнити.
2. Визнати недійсною Додаткову угоду від 10.06.2024 №3 до Договору на постачання електричної енергії від 15.01.2024 № 6030-ВЦ, укладеного Північним міжрайонним управлінням водного господарства та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія".
3. Визнати недійсною Додаткову угоду від 29.07.2024 №5 до Договору на постачання електричної енергії від 15.01.2024 № 6030-ВЦ, укладеного Північним міжрайонним управлінням водного господарства та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія".
4. Визнати недійсною Додаткову угоду від 08.08.2024 №6 до Договору на постачання електричної енергії від 15.01.2024 № 6030-ВЦ, укладеного Північним міжрайонним управлінням водного господарства та Товариством з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія".
5. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" (33013, м. Рівне, вул. Князя Володимира, 71-Б, код ЄДРПОУ 42101003) на користь Північного міжрайонного управління водного господарства (34000, Рівненська обл., Варвський р-н, смт. Зарічне, вул. Партизанська, 1, код ЄДРПОУ 03331022) кошти у розмірі 1 137 497,38 грн. (один мільйон сто тридцять сім тисяч чотириста дев`яносто сім гривень 38 копійок).
6. Стягнути з Товариства з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" (33013, м. Рівне, вул. Князя Володимира, 71-Б, код ЄДРПОУ 42101003) на користь Рівненської обласної прокуратури (33028, Рівненська обл., м. Рівне, вул. 16 липня, буд. 52, код ЄДРПОУ 02910077; р/р НОМЕР_1 , МФО 820172, ЄДРПОУ 02910077, банк одержувач - Державна казначейська служба України, м. , м. Костопіль, вул. Свободи, 3, код ЄДРПОУ 04057669).
Стягувач щодо судового збору: Рівненська обласна прокуратура (33028, Рівненська обл., м. Рівне, вул. 16 липня, буд. 52, код ЄДРПОУ 02910077).
Відповідач (боржник): Товариство з обмеженою відповідальністю "Рівненська обласна енергопостачальна компанія" (33013, м. Рівне, вул. Князя Володимира, 71-Б, код ЄДРПОУ 42101003).
Відповідач (боржник): Комунальне підприємство Костопільської міської ради "Костопільводоканал" (35000, Рівненська обл., м. Костопіль, вул. Сарненська, 30а, код ЄДРПОУ 22585030) .

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржено до Північно-Західного апеляційного господарського суду в порядку та строки, встановлені статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України. 

Повне рішення складено та підписано 03 квітня 2026 року.

Веб-адреса сторінки на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет, за якою учасники справи можуть отримати інформацію по справі, що розглядається: http://rv.arbitr.gov.ua.     

Суддя А.О. Селівон