Справа № 273/433/24
Провадження № 2/273/54/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 лютого 2026 року м.Баранівка

Баранівський районний суд Житомирської області в складі: головуючого судді – Бєлкіної Д.С., за участі: секретаря судового засідання Стаднюк В.В., позивача – ОСОБА_1 , представника позивача – Крижанівського О.А., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Баранівка Житомирської області у порядку спрощеного позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до Довбиської селищної ради про визнання незаконним і скасування розпорядження про накладення адміністративного стягнення та стягнення заробітної плати
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 звернулася до Баранівського районного суду Житомирської області з позовом до Довбиської селищної ради про визнання незаконним і скасування розпорядження про накладення адміністративного стягнення та стягнення заробітної плати.
Мотивуючи свої позовні вимоги, позивач вказує, що працює на посаді директора Довбиського ліцею з 24.05.2022. Розпорядженням секретаря Довбиської селищної ради Наталії Романчук №188к від 14 грудня 2023 року на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани. З розпорядження слідує, що підставою для оголошення догани став складений 5 грудня 2023 року «акт службового розслідування тимчасової комісії «щодо ситуації, яка склалася в ліцеї 02.10.2023 року між вчителем математики ОСОБА_2 та учнем 5 А класу ОСОБА_3 на предмет реагування можливих неправомірних дій вчителя».
Вважає рішення про притягнення є до дисциплінарної відповідальності незаконним і необгрунтованим, таким що підлягає скасуванню.
Зазначає, що у спірному розпорядженні зазначено, що директор ліцею ОСОБА_1 безвідповідально поставилася до виконання посадових обов`язків директора закладу загальної середньої освіти по даному випадку, несвоєчасно вжила відповідні заходи реагування на інцидент- не відсторонила вчителя від проведення занять в 5 А класі; не забезпечила відкритість і прозорість даного інциденту - не була повідомлена служба у справах дітей Довбиської селищної ради про даний випадок; не дотрималася вимог щодо створення кількісного складу комісії; не створено в закладі безпечне освітнє середовище та не забезпечено вимог щодо охорони дитинства; відсутній контроль за виконанням педагогічними працівниками посадових обов`язків що і спричинило настання таких наслідків.
Стверджує, що, працюючи директором ліцею я добросовісно виконую приписи норм трудового законодавства, а зазначені в розпорядженні дії, які його автор вважає підставами для оголошення догани є не більше ніж необґрунтованими і упередженими припущеннями.
На думку позивача, автор розпорядження не послалась на жоден нормативний акт чи норми закону, які б зобов`язували позивача у разі конфлікту вчителя з учнем діяти в установлений проміжок часу та певним способом, а також не послалась на докази, які, на її думку підтверджують, що в ліцеї не створено безпечне освітнє середовище та не забезпечено вимоги щодо охорони дитинства; відсутній контроль за виконанням педагогічними працівниками посадових обов`язків, не зазначила в чому полягає вина позивача та що мала на увазі під «спричиненням настання таких наслідків».
Враховуючи наведене, просить визнати незаконним та скасувати розпорядження секретаря Довбиської селищної ради Наталії Романчук №188к від 14 грудня 2023 року, яким на позивача накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
У своїх поясненнях представники відповідача позов заперечили. Зазначили, що проводячи службове розслідування та притягуючи ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності діяли в межах чинного законодавства.
У судовому засіданні позивач та представник позивача позовні вимоги підтримали з підстав, наведених у позові. Позивач пояснила, що факт булінгу підтверджено не було, в тому числі поліцією. Зазначає, що зі свого боку вчинила всі необхідні дії для з`ясування обставин інциденту, що трапився у ліцеї 02.10.2023.
Представники відповідача у судове засідання не з`явилися, подали до суду заяви про розгляд справи у їх відсутності та свої письмові пояснення.
Суд, заслухавши пояснення позивача та його представника, з`ясувавши обставини справи, повно, всебічно та об`єктивно дослідивши наявні у матеріалах справи письмові докази, встановив наступне.
ОСОБА_1 на момент виникнення спірних правовідносин працювала на посаді директора Довбиського ліцею з 24.05.2022, що підтверджується розпорядженням Довбиської селищної ради №57к від 24.05.2022.
03.10.2023 ОСОБА_1 як директору ліцею надійшла усна заява від громадянки ОСОБА_4 , матері учня 5-А класу ОСОБА_5 про факт дій вчителя ОСОБА_2 стосовно її сина.
04.10.2023 ОСОБА_1 про даний факт повідомила Начальника відділу поліцейської діяльності №1 Звягельського ВП ГУНП в Житомирській області, приймаючи до уваги, що право складати протоколи про адміністративне правопорушення передбачене ст. 173-4 КУпАП (булінг) мають право лише уповноважені працівники поліції.
Для розслідування причин і наслідків конфлікту між вчителем і учнем ОСОБА_1 наказом №66 від 04.10.2023 створила комісію з розгляду випадків булінгу (цькування) по даному випадку.
Згідно акта службового розслідування від 06.11.2023, факт скоєння вчителем булінгу не підтвердився.
05.10.2023 ОСОБА_6 , матір учня 5-А класу ОСОБА_5 , про факт дій вчителя ОСОБА_2 стосовно її сина звернулася також із заявою до Довбиської селищної ради.
На підставі листа заступника селищного голови Ількович В. №02-16/625 від 06.10.2023, із посиланням на абз.8 ч. 2 ст. 25 Закону України «Про освіту», розпорядженням селищного голови №97 від 09.10.2023 було створено тимчасову комісію для проведення службового розслідування стосовно вчинку вчителя математики Довбиського ліцею ОСОБА_2 . Службове розслідування мало бути проведене в період з 09 жовтня по 19 жовтня 2023 року.
10.10.2023 відбулося засідання вказаної комісії (Протокол №1) із порядком денним «Проведення службового розслідування стосовно вчителя математики Довбиського ліцею ОСОБА_2 ». При цьому, варто зауважити, що у протоколі №1 назва комісії вказана «комісія з проведення службового розслідування стосовно вчителя математики Довбиського ліцею ОСОБА_2 ».
З аналогічним порядком денним проводилися засідання комісії 6.10.2023 (Протокол №2), 19.10.2023 (Протокол №3).
Однак, у протоколі №2 назва комісії співпадає з назвою, визначеною у розпорядженні про її створення та протоколі №1, а у протоколі №3 назва комісії змінена на «комісія з проведення службового розслідування випадку в Довбиському ліцеї».
24.10.2023 було проведено засідання комісії (протокол №4) вже з назвою «комісія з проведення службового розслідування стосовно дій керівника Довбиського ліцею Новіцької В.І.». На засіданні також була присутня запрошена Новіцька В.І.
Секретар комісії Орловська О.Р. повідомила, що розпорядженням селищного голови №100 від 19.10.2023 були внесені зміни до розпорядження «Про створення тимчасової комісії для проведення службового розслідування» №97 від 09.10.2023. Пункт 2: провести службове розслідування стосовно дій керівника Довбиського ліцею ОСОБА_1 . Пункт 3 викладено в такій редакції: службове розслідування провести в період з 09 жовтня по 08 листопада 2023 року.
За результатами засідання комісія дійшла висновку про встановлення ряду порушень директором Довбиського ліцею порядку реагування керівника закладу освіти на випадки булінгу (цькування), а саме: порушення розділу 2 п.2 Наказу Міністерства освіти і науки України №1646 від 28.12.2019 року «Деякі питання реагування на випадки булінгу ( цькування) та застосування заходів виховного впливу в закладах освіти». Керівник закладу освіти у разі отримання заяви або повідомлення про випадок булінгу (цькування) повідомляє Службу у справах дітей з метою вирішення питання щодо соціального, захисту малолітньої чи неповнолітньої особи, яка стала стороною булінгу (цькування), з`ясування причин, які призвели до випадку булінгу (цькування) та вжиття заходів для усунення таких причин.; повідомляє центр соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді з метою здійснення оцінки потреб сторін булінгу, визначення соціальних послуг та методів соціальної роботи, забезпечення психологічної підтримки та надання соціальних послуг (дані служби керівником не повідомлені). Порушення розділу 3 п.2 Наказу Міністерства освіти і науки України №1646 від 28.12.2019 року «Деякі питання реагування на випадки булінгу ( цькування) та застосування заходів виховного впливу в закладах освіти», склад комісії формується з урахуванням основних завдань комісії. Комісія складається з голови, заступника голови, секретаря та не менше ніж п`яти її членів. До складу комісії входять педагогічні (науково - педагогічні) працівники, у тому числі практичний психолог та соціальний педагог (за наявності) закладу освіти, представники служби у справах дітей та центру соціальних служб для сім`ї, дітей та молоді, (не було дотримано вимог створення комісії).
20.11.2023 було проведено засідання комісії (протокол №5) також з назвою «комісія з проведення службового розслідування стосовно дій керівника Довбиського ліцею ОСОБА_1 ».
Комісія вирішила рекомендувати секретарю Довбиської селищної ради притягнути директора Довбиського ліцею притягнути директора Довбиського ліцею ОСОБА_1 до дисциплінарної відповідальності у формі догани.
Розпорядженням секретаря Довбиської селищної ради Наталії Романчук №188к від 14 грудня 2023 року на ОСОБА_1 накладене дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
Відповідно до розпорядження, директор ліцею ОСОБА_1 безвідповідально поставилася до виконання посадових обов`язків директора закладу загальної середньої освіти по даному випадку, несвоєчасно вжила відповідні заходи реагування на інцидент - не відсторонила вчителя від проведення занять в 5 А класі; не забезпечила відкритість і прозорість даного інциденту - не була повідомлена служба у справах дітей Довбиської селищної ради про даний випадок; не дотрималася вимог щодо створення кількісного складу комісії; не створено в закладі безпечне освітнє середовище та не забезпечено вимог щодо охорони дитинства; відсутній контроль за виконанням педагогічними працівниками посадових обов`язків що і спричинило настання таких наслідків.
Надаючи правову кваліфікацію спірним правовідносинам, суд враховує наступне.
Відповідно до статті 43 Конституції України кожен має право на працю, що включає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку вільно погоджується. Держава створює умови для повного здійснення громадянами права на працю. Кожен має право на належні, безпечні і здорові умови праці, на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом.
Відповідно до статті 139 КЗпП України працівники зобов`язані працювати чесно і сумлінно, своєчасно і точно виконувати розпорядження власника або уповноваженого ним органу, додержуватися трудової дисципліни.
Трудова дисципліна – це система правових норм, що регулюють внутрішній трудовий розпорядок, встановлюють трудові обов`язки працівників та роботодавця, визначають заохочення за успіхи у роботі й відповідальність за невиконання цих обов`язків.
Статтею 147 КЗпП України передбачено, що за порушення трудової дисципліни до працівника може бути застосовано тільки один з таких заходів стягнення: догана, звільнення. Законодавством, статутами і положеннями про дисципліну можуть бути передбачені для окремих категорій працівників й інші дисциплінарні стягнення.
Частиною першою статті 148 КЗпП України визначено, що дисциплінарне стягнення застосовується власником або уповноваженим ним органом безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення.
Ознакою порушення трудової дисципліни є наявність проступку в діях або бездіяльності працівника.
Дисциплінарний проступок визначається як винне невиконання чи неналежне виконання працівником своїх трудових обов`язків. Складовими дисциплінарного проступку є дії (бездіяльність) працівника; порушення або неналежне виконання покладених на працівника трудових обов`язків; вина працівника; наявність причинного зв`язку між діями (бездіяльністю) і порушенням або неналежним виконанням покладених на працівника трудових обов`язків.
Недоведеність хоча б одного з цих елементів виключає наявність дисциплінарного проступку.
Саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку. Для притягнення працівника до дисциплінарної відповідальності в обов`язковому порядку має бути встановлена вина, як одна із важливих ознак порушення трудової дисципліни. При відсутності вини працівник не може бути притягнутий до дисциплінарної відповідальності.
Під час розгляду справ про накладення дисциплінарних стягнень за порушення трудової дисципліни судам необхідно з`ясовувати, в чому конкретно проявилося порушення, чи додержані власником або уповноваженим ним органом передбачені статтями 147-149 КЗпП України правила і порядок застосування дисциплінарного стягнення, зокрема, чи враховані обставини, за яких вчинено проступок.
Для правомірного накладення дисциплінарного стягнення роботодавцем необхідна наявність сукупності таких умов: порушення має стосуватися лише тих обов`язків, які є складовими трудової функції працівника чи випливають з правил внутрішнього трудового розпорядку. Невиконання чи неналежне виконання працівником трудових обов`язків має бути винним, скоєним без поважних причин умисно або з необережності.
Подібний правовий висновок викладено у постанові Верховного Суду від 22 липня 2020 року у справі № 554/9493/17.
Відповідно до статті 149 КЗпП України до застосування дисциплінарного стягнення власник або уповноважений ним орган повинен зажадати від порушника трудової дисципліни письмові пояснення.
У постанові Верховного Суду України від 19 жовтня 2016 року у справі № 6-2801цс15 зроблено висновок про те, що пояснення порушника трудової дисципліни є однією з важливих форм гарантій, наданих порушнику для захисту своїх законних прав та інтересів, направлених проти безпідставного застосування стягнення. Разом з тим правова оцінка дисциплінарного проступку проводиться на підставі з`ясування усіх обставин його вчинення, в тому числі з урахуванням письмового пояснення працівника. Невиконання власником або уповноваженим ним органом обов`язку зажадати письмове пояснення від працівника та неодержання такого пояснення не є підставою для скасування дисциплінарного стягнення, якщо факт порушення трудової дисципліни підтверджений наданими суду доказами.
Зазначений правовий висновок підтриманий також Верховним Судом у постановах від 21 жовтня 2019 року у справі № 711/8227/16-ц, у постанові Верховного Суду від 20 2020 року у справі № 754/4355/17,від 08 жовтня 2020 року у справі № 202/2817/19.
Судом встановлено, що ОСОБА_1 жодних письмових пояснень Довбиській селищній раді не надавала, докази письмового звернення роботодавця до ОСОБА_1 із пропозицією надати пояснення в матеріалах справи відсутні.
Зазначивши у спірному розпорядженні, що проступок ОСОБА_1 полягає у невідстороненні вчителя ОСОБА_2 від проведення занять в 5 А класі; секретар Довбиської селищної ради не врахувала, що згідно обов`язкових для виконання норм ч.1 ст. 46 Кодексу Законів про працю України працівник може бути відсторонений роботодавцем від виконання трудових обов`язків лише у встановлених законом випадках: появи на роботі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння; відмови або ухилення від обов`язкових медичних оглядів, навчання, інструктажу і перевірки знань з охорони праці та протипожежної охорони; в інших випадках, передбачених законодавством. Крім того, факт необхідності відсторонення вчителя не встановлювався та не досліджувався.
Незважаючи на те, що саме на роботодавцеві лежить обов`язок надати докази фактів винного вчинення працівником дисциплінарного проступку автор розпорядження не послалась на жоден нормативний акт чи норми закону, порушені ОСОБА_1 , які б зобов`язували її у разі конфлікту вчителя з учнем діяти в установлений проміжок часу та певним способом, не послалась на докази, які підтверджують, що в ліцеї не створено безпечне освітнє середовище та не забезпечено вимоги щодо охорони дитинства; відсутній контроль за виконанням педагогічними працівниками посадових обов`язків, не зазначила в чому полягає моя вина позивача та що мала на увазі під «спричиненням настання таких наслідків».
Імперативними нормами ч.1 ст. 148 КЗпП України встановлено, шо дисциплінарне стягнення застосовується роботодавцем безпосередньо за виявленням проступку, але не пізніше одного місяця з дня його виявлення, не рахуючи часу звільнення працівника від роботи у зв`язку з тимчасовою непрацездатністю або перебування його у відпустці.
Згідно акта службового розслідування тимчасової комісії заява ОСОБА_7 з проханням розглянути ситуацію, яка склалася в Довбиському ліцеї 2 жовтня 2023 року між вчителем математики ОСОБА_2 та її сином ОСОБА_3 , учнем 5 А класу на предмет можливих неправомірних дій вчителя надійшла роботодавцю 5 жовтня 2023 року.
Розпорядженням №97 від 09.10.2023 року відповідач створив тимчасову комісію для проведення службового розслідування Проте розслідування чомусь проведене щодо позивача, а не щодо вчителя, щодо дій якого поступила заява, і тривало у період з 10 жовтня по 8 листопада 2023 року. Тобто станом на 8 листопада 2023 року роботодавець був обізнаний про обставини конфлікту між вчителем і і учнем і про дії, щодо його розслідування, однак всупереч ч.1 ст. 148 КЗпП України дисциплінарне стягнення безпідставно застосував аж 14 грудня 2023 року, тобто поза межами одного місяця з дня виявлення, що є грубим порушенням трудових прав позивача.
Безпідставним, і таким що не ґрунтується на нормах законодавчих актів є зазначення в розпорядженні, що позивач не забезпечила відкритість та прозорість даного інциденту - про даний випадок не була повідомлена служба у справах дітей Довбиської селищної ради. 
Автор розпорядження не врахувала, що згідно пункту 5 Порядку реагування на випадки булінгу (цькування), затвердженого наказом міністерства освіти і науки України №1646 3 лютого 2020 року, суб`єктами реагування у разі настання випадку булінгу в закладах освіти є: служба освітнього омбудсмена; служби у справах дітей ;центри соціальних служб для сім ї, дітей та молоді; органи місцевого самоврядування; керівники та інші працівники закладів освіти ;засновник закладу освіти або уповноважений ним орган; територіальні органи, національної поліції Цим же пунктом врегульовано, що суб`єкти реагування на випадки булінгу в закладах освіти здійснюють заходи, спрямовані на запобігання та протидію булінгу в межах повноважень передбачених законодавством та цим порядком.
Послідовнність та часові рамки здійснення повідомлення перерахованих суб`єктів реагування Порядком або іншими нормативними актами не врегульовані.
Також, зазначені питання не врегульовані статутом Довбиського ліцею, затвердженим рішенням Довбиської селищної ради №757 від 12.12 2022 року.
Також, секретарем Довбиської селищної ради не враховано, що відповідно до ч.3 ст. 26 Закону України «Про освіту» саме керівник закладу освіти забезпечує створення у закладі освіти безпечного освітнього середовища, вільного від насильства та булінгу (цькування), у тому числі: розглядає заяви про випадки булінгу (цькування) здобувачів освіти, їхніх батьків, законних представників, інших осіб та видає рішення про проведення розслідування; скликає засідання комісії з розгляду випадків булінгу (цькування) для прийняття рішення за результатами проведеного розслідування та вживає відповідних заходів реагування.
Приписи частини 2 ст.6 Конституції України гарантують, що органи законодавчої, виконавчої та судової влади здійснюють свої повноваження у встановлених Конституцією межах і відповідно до законів України.
Згідно частини 1 ст.19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством, а норми частини другої цієї статті зобов`язують органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадових осіб діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України.
Таким чином, створивши комісію по розслідуванню випадку булінгу у Довбиському ліцеї, який є окремою юридичною особою, стосовно вчителя математики, Довбиська селищна рада діяла за межами наданих Законом повноважень.
Отже розпорядження секретаря Довбиської селищної ради Наталії Романчук №188к від 14 грудня 2023 року, яким на позивача ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани, є незаконним та підлягає до скасування.
Також, позивачем заявлено позовну вимогу про стягнення з відповідача грошової винагороди у розмірі 1500,00 грн.
Зазначає, що розпорядженням №201к від 26.12.2023 року згідно ст. 57 Закону України про освіту позивачу надано грошову допомогу в розмірі 1500 гривень однак ці кошти не виплачені до даного часу.
Відповідно до статті 57 Закону України «Про освіту» передбачено щорічну грошову виплату за сумлінну працю та виконання службових обов`язків. 26 грудня 2023 року видано розпорядження про виплату керівникам ЗЗСО грошової винагороди №201к «Про преміювання керівників закладів освіти». Для ОСОБА_1 передбачалось 1500,00 грн. Так, як ЗЗСО громади є фінансово, кадрово, методично автономними то дані кошти мали бути нараховані та виплачені бухгалтерією Довбиського ліцею Довбиської територіальної громади.
Таким чином, позовні вимоги щодо виплати 1500,00 грн. спрямовані до неналежного відповідача.
Відповідно до положень частини третьої статті 12, частини першої статті 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Частиною шостою статті 81 ЦПК України передбачено, що доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно із частиною першою статті 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування (частина перша статті 77 ЦПК України).
Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи (стаття 79 ЦПК України).
Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування (частина перша статті 80 ЦПК України).
У частині першій статті 89 ЦПК України визначено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог.
Відповідно до ч.1 ст.141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
При поданні позову позивачем сплачено судовий збір у розмірі 1211,20 грн., що підтверджується квитанцією.
Враховуючи задоволення позову, з відповідача на користь позивача належить стягнути витрати на судовий збір у розмірі 1211,20 грн.
Керуючись ст.ст.19, 293, 313, 314 ЦПК України, суд -

В И Р І Ш И В :
Позов ОСОБА_1 до Довбиської селищної ради про визнання незаконним і скасування розпорядження про накладення адміністративного стягнення та стягнення заробітної плати – задовольнити частково.
Визнати незаконним та скасувати розпорядження секретаря Довбиської селищної ради Наталії Романчук №188к від 14 грудня 2023 року, яким на ОСОБА_1 накладено дисциплінарне стягнення у вигляді догани.
У задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Стягнути з Довбиської селищної ради (ЄДРПОУ 04344392) на користь ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) 1211,20 грн витрат на судовий збір за подання позовної заяви до суду.
Рішення може бути оскаржене в апеляційному порядку до Житомирського апеляційного суду через Баранівський районний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом 30 днів з дня проголошення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя         Бєлкіна Д.С.