КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 квітня 2026 року м. Київ справа №320/6171/18
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Колеснікової І.С., розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправними та скасування рішень,

В С Т А Н О В И В:

В провадженні Київського окружного адміністративного суду перебуває адміністративна справа №320/6171/18 за позовом фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправними та скасування: приписів відповідача від 26.10.2018 № С-2610/5 та 26.10.2018 № С-2610/6 про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; постанов відповідача від 09.11.2018 № З-0911/2-10/10-26/0911/09/02, 09.11.2018 № З-0911/3-10/10-31/0911/09/02, 09.11.2018 № З-0911/4-10/10-32/0911/09/02, 09.11.2018 № З-0911/5-10/10-33/0911/09/02 та 09.11.2018 № З-0911/6-10/10-34/0911/09/02 про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду (суддя Харченко С.В.) відкрито провадження у справі.
Рішенням Вищої ради правосуддя від 13.02.2024 №411/0/15-24 звільнено ОСОБА_2 з посади судді Київського окружного адміністративного суду у зв`язку з поданням заяви про відставку.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.04.2024 адміністративну справу №320/6171/18 розподілено судді Колесніковій І.С.
Ухвалою суду від 10.04.2024 справу прийнято до провадження та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін за наявними у справі матеріалами.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає про порушення порядку здійснення перевірки, за наслідком якої прийнято оскаржувані рішення, та відсутність обставин вчинення нею порушення вимог законодавства у сфері містобудування.
Відповідачем надано суду відзив, в якому він просить відмовити у задоволенні позовних вимог з огляду на їх необґрунтованість. Вказує на правомірність своєї поведінки у межах спірних правовідносин.
Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.
У відповідності до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно- будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. V -
Відповідно до ч. 3 ст. 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» до органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:
- структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;
- виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
У ч. 2 ст. 7 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» зазначено що, у разі якщо сільські, селищні, міські ради не утворили виконавчі органи з питань державного архітектурно- будівельного контролю, повноваження таких органів виконує центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через відповідних головних інспекторів будівельного нагляду.
Відповідно до п. 1 Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №294 від 09.07.2014, Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем`єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
У П. 1 Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області, затвердженого наказом №925 від 12.06.2017 року зазначено, що Департамент є територіальним органом, без статусу юридичної особи публічного права, утвореним як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України
Відповідно п. 3 до Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області затвердженого наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України №925 від 12.06.2017 року основними завданнями Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції є забезпечення реалізації державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду у випадках, визначених Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» (далі-Закон) на території Київської області, а саме:
- здійснення державного архітектурно-будівельного нагляду за дотриманням уповноваженими органами містобудування та архітектури, виконавчими органами сільських, селищних, міських рад з питань державного архітектурно-будівельного контролю (далі - об`єкт нагляду), вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час провадження ними містобудівної діяльності
- здійснення державного архітектурно-будівельного контролю за дотриманням замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями, а також особами відповідальними за здійснення авторського та/або технічного нагляду вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил під час виконання підготовчих і будівельних робіт;
- виконання дозвільних та реєстраційних функцій у будівництві;
- здійснення контролю за додержанням суб`єктами господарювання ліцензійних умов провадження господарської діяльності, пов`язаної зі створенням об`єктів архітектури.
Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затверджений постановою Кабінету Міністрів України №553 від 23.05.2011 (далі - Порядок №553).
Згідно з п. 5 Порядку № 553 Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Відповідно до того ж п. 7 Порядку №553 під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
У п. 9 Порядку №553 визначено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Відповідно до приписів п. 16-17, 21 Порядку №553 за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно- будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Пунктом 22 Порядку №553 визначено, що постанова про накладення штрафу складається у трьох примірниках. Перший примірник постанови у триденний строк після її прийняття вручається під розписку суб`єкту містобудування (керівнику або уповноваженому представнику суб`єкта містобудування) або надсилається рекомендованим листом з повідомленням, про що робиться запис у справі. Два примірники залишаються в органі державного архітектурно-будівельного контролю, який наклав штраф.
Відповідно до п. 21 Порядку № 553 у разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
Як вбачається з матеріалів справи, на підставі звернення начальника Переяслав-Хмельницького гарнізону військової частини НОМЕР_1 від 04.09.2018 №2010 Державною архітектурно-будівельною інспекцією України було, на підставі наказу від 16.10.2018 №213-П, видано направлення від 16.10.2018 №761.18/01 для проведення позапланової перевірки щодо дотримання суб`єктами містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті будівництва «Будівництво магазину» за адресою: АДРЕСА_1 .
Строк проведення перевірки згідно зазначеного направлення - з 18.10.2018 по 26.10.2018.
За результати зазначеної перевірки встановлено порушення вимог містобудівного законодавства, про що керуючись приписами п.16, 17 Постанови 553 складено акт перевірки №Т-2610/3.
Департаментом, за результатами проведеної перевірки, було оформлено також протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 26.10.2018 року №3-Л-3-2610/11, №3-Л-3-2610/12, №3-Л-3-2610/14, №3-Л-3-2610/13, №3-Л-3-2610/15
Окрім того, у зв`язку з виявленням вході здійснення заходу державного архітектурно-будівельного контролю порушень, позивачу винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №С-2610/6 від 26.10.2018 року та припис №С-2610/5.
Зазначені протоколи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності містять інформацію про суть виявленого порушення, кваліфікацію правопорушення, за яке передбачена відповідальність у відповідності до Кодексу України про адміністративні правопорушення, зазначено інформацію про те, що розгляд справи відбудеться о 17.00, 07.11.2018 у приміщенні Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області (01133, м. Київ, бул. Лесі Українки, 26).
Вказані документи були отримані особисто позивачем у день їх складання, що вбачається з наявного у них підпису позивача.
Отже, позивач, належним чином був повідомлений про наявність акту, протоколів та приписів та ознайомлений про час та дату розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності.
09.11.2018 головним інспектором будівельного нагляду Логуновим Володимиром Володимировичем розглянуто матеріали справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесено постанови по справі про правопорушення у сфері містобудівної діяльності:
- № З-0911/6-10/10-34/0911/09/02, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.5 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності», у відповідності до якої Суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за незабезпечення замовником здійснення технічного нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно -із законодавством, - у розмірі сорока прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 73640 грн.
- № З-0911/4-10/10-32/0911/09/01, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.6 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» - суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за незабезпечення замовником здійснення авторського нагляду у випадках, якщо такий нагляд є обов`язковим згідно із законодавством, - у розмірі п`ятдесяти прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить - 92050 грн.;
- № З-0911/3-10/10-31/0911/09/02, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.2 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» - суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за виконання будівельних робіт без повідомлення про початок їх виконання, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні, вчинене щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CCI), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 66276 грн.
- № З-0911/2-10/10-26/0911/02, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого абз.2 п.4 ч.2 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності» - суб`єкти містобудування, які є замовниками будівництва об`єктів (у разі провадження містобудівної діяльності), або ті, що виконують функції замовника і підрядника одночасно, несуть відповідальність у вигляді штрафу за експлуатація або використання об`єктів будівництва, не прийнятих в експлуатацію, а також наведення недостовірних даних у декларації про готовність об`єкта до експлуатації чи в акті готовності об`єкта до експлуатації, вчинені щодо: об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1), - у розмірі тридцяти шести прожиткових мінімумів для працездатних осіб, що становить 66 276 грн.
- № З-0911/5-10/10-3 3/0911/09/02, якою позивача визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого п.6 ч.3 ст. 2 Закону України «Про відповідальність за правопорушення у сфері містобудівної діяльності».
Матеріали перевірки було отримано позивачем особисто.
Так, протоколом №3-31-3-2610/12 встановлено, що замовником не забезпечено здійснення технічного нагляду під час будівництва, чим порушено ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903.
Відповідно до ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.
Технічний нагляд забезпечується замовником та здійснюється особами, які мають відповідний кваліфікаційний сертифікат.
Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пп. 1, 2 Порядку здійснення технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №903 від 11.07.2007 дані порядки визначають механізм здійснення авторського та технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств).
Технічний нагляд забезпечує замовник (забудовник) протягом усього періоду будівництва об`єкта з метою здійснення контролю за дотриманням проектних рішень та вимог державних стандартів, будівельних норм і правил, а також контролю за якістю та обсягами робіт, виконаних під час будівництва або зміни (зокрема шляхом знесення) такого об`єкта.
Відповідно до п. 14 Положення про здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів №553 від 23.05.2011 суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, серед іншого, зобов`язаний надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Під час проведення позапланової перевірки договір на здійснення технічного нагляду щодо будівництва об`єкту посадовим особам Департаменту для огляду та оцінки на відповідність вимогам чинного законодавства не надавався, а отже висновки Департаменту стосовно того, що позивачем не забезпечено здійснення технічного нагляду є такими, що відповідають дійсності.
Відповідно до протоколу №3-Л-3-2610/13 - не забезпечено здійснення авторського нагляду, чим порушено ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність», п. 2 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2007 № 903
Відповідно до ст. 11 Закону України «Про архітектурну діяльність» під час будівництва об`єкта архітектури здійснюється авторський та технічний нагляд.
Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими ними особами. Авторський нагляд здійснюється відповідно до законодавства та договору із замовником.
Порядок проведення авторського і технічного наглядів установлюється Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до пп. 1, 2 Порядків здійснення авторського та технічного наглядів під час будівництва об`єкта архітектури, затверджених постановою Кабінету Міністрів України №903 від 11.07.2007 року дані Порядки визначають механізм здійснення авторського та технічного нагляду під час будівництва об`єкта архітектури (нового будівництва, реконструкції, реставрації, капітального ремонту будівель і споруд, а також технічного переоснащення діючих підприємств).
Авторський нагляд здійснюється архітектором - автором проекту об`єкта архітектури, іншими розробниками затвердженого проекту або уповноваженими особами (далі - генеральний проектувальник) відповідно до законодавства та договору із замовником (забудовником)протягом усього періоду будівництва і передбачає контроль за відповідністю будівельно-монтажних робіт проекту.
Відповідно до п. 5 Порядку здійснення авторського нагляду під час будівництва об`єкта архітектури результати авторського нагляду фіксуються в журналі, що оформляється генеральним проектувальником у двох примірниках, один з яких зберігається у замовника, а другий - у генерального проектувальника.
Відповідно до п. 14 Положення про здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів №553 від 23.05.2011 року суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, серед іншого, зобов`язаний надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Оскільки під час проведення перевірки посадовим особам Департаменту не надано документів, що підтверджують забезпечення замовником (позивачем) авторського нагляду під час виконання загально-будівельних робіт з влаштування зерносушарки, вважаємо, що Департаментом законно та обґрунтовано зроблено висновок про те, що замовником не здійснено забезпечення авторського нагляду на об`єкті будівництва.
Відповідно до протоколу №3-Л-3-2610/15 встановлено, що позивач об`єкт експлуатується без введення останнього в експлуатацію відповідно до вимог чинного законодавства України.
Відповідно до ст. 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» Експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.
Протоколом №З-Л-3-2610/11 встановлено, що Замовником будівництва (без повідомлення органу архітектурно-будівельного контролю про початок виконання будівельних робіт з будівництва об`єкту, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками CC1), що дає право на виконання будівельних робіт, виконав будівельні роботи з будівництва об`єкту.
Відповідно до ч. 5 ст. 26 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» проектування та будівництво об`єктів здійснюється власниками або користувачами земельних ділянок у такому порядку:
1) отримання замовником або проектувальником вихідних даних;
2) розроблення проектної документації та проведення у випадках, передбачених статтею 31 цього Закону, її експертизи;
3) затвердження проектної документації;
4) виконання підготовчих та будівельних робіт;
5) прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів;
6) реєстрація права власності на об`єкт містобудування.
Частиною 1 ст. 31 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» встановлено те, що проектна документація на будівництво об`єктів розробляється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, з урахуванням вимог містобудівної документації та вихідних даних і дотриманням вимог законодавства, будівельних норм, державних стандартів і правил та затверджується замовником.
У відповідності до ст. 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Відповідно до ст. 36 Закону України «Про архітектурну діяльність» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (CC1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Оскільки вихідні дані, проектна документація та документи дозвільного/декларативного характеру позивачем не надавалась, відповідачем правомірно притягнуто суб`єкта містобудування до встановленої Законом відповідальності.
За змістом ч. 4 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» посадові особи органів державного архітектурно-будівельного контролю під час перевірки мають право зокрема безперешкодного доступу до місць будівництва об`єктів та до об`єктів, що підлягають обов`язковому обстеженню; 2) складати протоколи про вчинення правопорушень, акти перевірок та накладати штрафи відповідно до закону; 3) видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: а) усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; б) зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають вимогам законодавства, зокрема будівельних норм, містобудівним умовам та обмеженням, затвердженому проекту або будівельному паспорту забудови земельної ділянки, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
Припис є письмовою вимогою органу державного нагляду (контролю) до суб`єкта господарювання щодо усунення допущених порушень вимог законодавства та зупинення дій (бездіяльності), які потягли ці порушення. Підставою для винесення припису є виявлення порушень вимог законодавства за результатами проведеної перевірки.
Таким чином, за своєю правовою сутністю припис - це обов`язкова для виконання у визначені строки письмова вимога інспектора, яка оформляється, вручається (надсилається) керівникам юридичних осіб та фізичним особам (у тому числі керівникам суб`єктів господарювання та фізичним особам - підприємцям) щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
На підставі викладеного в зв`язку з виявленням порушень законодавства у сфері містобудівної діяльності, наявність яких не була спростована позивачем, уповноваженою особою відповідача за результатами проведеної перевірки правомірно складено акт від №Т-2610/З та винесено припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил №С-2610/5 від 26.10.2018, №С- 0407/6.
З огляду на вказане вище та те, що позивачем за час розгляду справи не було зазначено інших підстав, що ставили б під сумнів правомірність дій Департаменту щодо розгляду справи про правопорушення у сфері містобудівної діяльності та винесення оскаржуваних постанов і приписів, суд не вбачає правових підстав для задоволення заявлених позовних вимог.
Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:
1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;
2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження. 
Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
5) добросовісно;
6) розсудливо;
7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. 
За наслідком здійснення аналізу оскаржуваних рішень на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд,
В И Р І Ш И В:

У задоволенні адміністративного позову фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Київській області про визнання протиправними та скасування рішень – відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Колеснікова І.С.