Харківський окружний адміністративний суд 	
61700, м.Харків, майдан Свободи, 6, inbox@adm.hr.court.gov.ua, код ЄДРПОУ: 34390710

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
м.Харків 
23 квітня 2026 року №520/2164/26 
Харківський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Лариси Мар`єнко, розглянувши в місті Харкові в приміщенні Харківського окружного адміністративного суду у порядку спрощеного позовного провадження без виклику сторін адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕТТО, ЛТД" до Головного управління ДПС у Харківській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, 
В С Т А Н О В И В:
Позивач - Товариство з обмеженою відповідальністю "РЕТТО, ЛТД", звернувся до Харківського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Харківській області, в якому просить суд: 
1) визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області про анулювання Товариству з обмеженою відповідальністю "РЕТТО, ЛТД" реєстрації платника єдиного податку та виключення з реєстру платників єдиного податку від 20.10.2025 року №21/20-40-04-07-084;
2) зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Харківській області поновити Товариству з обмеженою відповідальністю "РЕТТО, ЛТД" реєстрацію платником єдиного податку другої групи з 01.08.2023 року за ставкою 5 відсотків, шляхом включення до реєстру платників єдиного податку.
В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 20.10.2025 року №21/20-40-04-07-084 про анулювання реєстрації платника єдиного податку Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕТТО, ЛТД" та виключення його з реєстру платників єдиного податку є протиправним, таким, що суперечить нормам законодавства, які регулює спірні правовідносини, тому підлягає скасуванню. Позивач вважає, що контролюючий орган не мав підстав для анулювання реєстрації та виключення з Реєстру платників єдиного податку ТОВ "РЕТТО, ЛТД", оскільки відповідачем не враховано спеціальний правовий режим погашення грошових зобов`язань боржника після відкриття провадження у справі про банкрутство, встановлений Кодексом України з процедур банкрутства, обов`язковість реалізації грошових вимог податкового органу виключно у межах відповідного судового провадження, а також відсутність будь-яких судових рішень про визнання таких вимог у справі №922/1675/24, та прийняте без проведення належної документальної перевірки у розумінні статті 75 Податкового кодексу України. Зазначене стало підставою для звернення позивача до суду з даним адміністративним позовом.
Ухвалою Харківського окружного адміністративного суду від 06.02.2026 відкрито спрощене позовне провадження у справі за правилами статті 262 Кодексу адміністративного судочинства України.
Представник відповідача - Головного управління ДПС у Харківській області, надіслав відзив на позовну заяву, в якому просив відмовити у задоволенні позову, посилаючись на те, що рішення про анулювання реєстрації платника податку на додану вартість від 20.10.2025 року №21/20-40-04-07-084 прийняте у повній відповідності до норм Податкового кодексу України. Так, оскільки порушення умов перебування на спрощеній системі оподаткування ТОВ "РЕТТО, ЛТД" в частині порушення приписів абз.8 пп.298.2.3 п.298.2 ст.298 та абз.3 п.299.10 ст.299 ПКУ – не здійснення платником податків переходу на сплату інших податків і зборів у разі наявності податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів, встановлені за результатом проведеної камеральної перевірки. А тому, на думку відповідача, відповідно до п.299.11 ст.299 ПКУ реєстрація платника єдиного податку ТОВ "РЕТТО, ЛТД" підлягає анулювання шляхом виключення з Реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу з 01.08.2023 року.
Представник позивача надіслав відповідь на відзив, в якому не погодився з правовою позицією відповідачів, викладеною у відзивах на позовну заяву, просив суд прийняти рішення про задоволення позовних вимог у повному обсязі.
Фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється згідно до вимог ст.229 КАС України.
Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Оцінивши повідомлені позивачем та відповідачем обставини, дослідивши матеріали справи, судом встановлені наступні обставини.
Позивач – Товариство з обмеженою відповідальністю "РЕТТО, ЛТД" (податковий номер 14099261), зареєстроване в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань як суб`єкт господарювання 19.11.1992 №14801070006020504. Основний вид діяльності за КВЕД: 68.20 надання в оренду й експлуатацію власного чи орендованого нерухомого майна.
Перебуває на податкового обліку в Головному управління ДПС у Харківській області, Індустріальна ДПІ (Немишлянський район).
Позивач з 01.08.2023 зареєстровано платником єдиного податку на спрощеній системі оподаткування, обліку та звітності зі ставкою - 5%. 
Головним управлінням ДПС у Харківській області проведено перевірку платника єдиного податку - Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕТТО, ЛТД" (податковий номер 14099261) з питань порушення умов перебування на спрощеній системі оподаткування, за наслідками якої оформлено акт від 01.10.2025 №38506/20-40-04-07-03/14099261.
Перевіркою встановлено, що ТОВ "РЕТТО, ЛТД" станом на 01.10.2025 має податковий борг відповідно до інтегрованих карток платника:
- орендна плата з юридичних осіб (КБК 18010600) у сумі 1081085,19 грн (недоїмка), який був станом на 01.04.2025 у сумі 1081085,19 гривень;
- податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, нежитлова нерухомість (КБК 18010400) у сумі 343515,04 грн (недоїмка), який був станом на 01.04.2025 у сумі 343515,04 гривень;
- адміністративні штрафи та інші санкції (КБК 21081103) у сумі 54060,00 грн (недоїмка), який був станом на 01.04.2025 у сумі 54060,00 гривень.
Висновками вказаного акту перевірки встановлено, що платником єдиного податку порушено умови перебування на спрощеній системі оподаткування, а саме абзац 8 підпункту 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 Податкового кодексу України, яким передбачено, що платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків та зборів у разі наявності податкового боргу у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів - в останній день другого із двох послідовних кварталів, але підприємством не подано заяву про перехід на сплату інших податків та зборів.
За результатами вказаної перевірки Головним управлінням ДПС у Харківській області прийнято рішення від 20.10.2025 №21/20-40-04-07-08 про виключення Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕТТО,ЛТД" з реєстру платників єдиного податку з 01 жовтня 2025 року, відповідно до абзацу 3 пункту 299.10 статті 299, пункту 299.11 статті 299 Податкового кодексу України.
Не погоджуючись рішенням про виключення з реєстру платників єдиного податку, вважаючи його безпідставним та протиправним, позивач звернувся до суду.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд зазначає наступне.
Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює та визначає Податкового кодексу України (далі - ПК України).
Відповідно до п.291.2 ст.291 ПК України спрощена система оподаткування, обліку та звітності - особливий механізм справляння податків і зборів, що встановлює заміну сплати окремих податків і зборів, встановлених пунктом 297.1 статті 297 цього Кодексу, на сплату єдиного податку в порядку та на умовах, визначених цією главою, з одночасним веденням спрощеного обліку та звітності.
Згідно з пп. 3 п.291.4 ст.291 ПК України до суб`єктів господарювання третьої групи, які застосовують спрощену систему оподаткування, обліку та звітності, відносяться юридичні особи - суб`єкти господарювання будь-якої організаційно-правової форми, у яких протягом календарного року обсяг доходу не перевищує 1167 розмірів мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня податкового (звітного) року.
Відповідно до п.8 пп.291.5.1 п.291.5 ст.291 ПК України не можуть бути платниками єдиного податку третьої групи суб`єкти господарювання (юридичні особи), які здійснюють, діяльність з надання послуг пошти (крім кур`єрської діяльності), діяльність з надання послуг фіксованого телефонного зв`язку з правом технічного обслуговування та експлуатації телекомунікаційних мереж і надання в користування каналів електрозв`язку (місцевого, міжміського, міжнародного), діяльність з надання послуг фіксованого телефонного зв`язку з використанням безпроводового доступу до телекомунікаційної мережі з правом технічного обслуговування і надання в користування каналів електрозв`язку (місцевого, міжміського, міжнародного), діяльність з надання послуг рухомого (мобільного) телефонного зв`язку з правом технічного обслуговування та експлуатації телекомунікаційних мереж і надання в користування каналів електрозв`язку, діяльність з надання послуг з технічного обслуговування та експлуатації телекомунікаційних мереж, мереж ефірного теле- і радіомовлення, проводового радіомовлення та телемереж.
Згідно з абз.8 пп.298.2.3 п.298.2 ст.298 ПК України, платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, у визначених випадках та в строки, у разі наявності податкового боргу у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом третім пункту 59.1 статті 59 цього Кодексу, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів - в останній день другого із двох послідовних кварталів.
Положеннями п.299.10 та абз.2 п.299.11 ст.299 ПК України (в редакції чинній на момент винесення спірного рішення) визначено, що реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у разі: 1) подання платником податку заяви щодо відмови від застосування спрощеної системи оподаткування у зв`язку з переходом на сплату інших податків і зборів, визначених цим Кодексом, - в останній день календарного кварталу, в якому подано таку заяву; 2) припинення юридичної особи (крім перетворення) або припинення підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем відповідно до закону - в день отримання відповідним контролюючим органом від державного реєстратора повідомлення про проведення державної реєстрації такого припинення; 3) у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 цього Кодексу; 4) якщо у податковому (звітному) році частка сільськогосподарського товаровиробництва платника єдиного податку четвертої групи становить менш як 75 відсотків.
Отже, реєстрація платником єдиного податку може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу, зокрема, у разі у випадках, визначених підпунктом 298.2.3 пункту 298.2 статті 298 цього Кодексу (в редакції чинній на момент винесення спірного рішення).
Зазначеним положенням встановлено перелік випадків, у разі яких платники єдиного податку зобов`язані перейти на сплату інших податків і зборів, визначених ПК України:
1) у разі перевищення протягом календарного року встановленого обсягу доходу платниками єдиного податку першої і другої груп та нездійснення такими платниками переходу на застосування іншої ставки - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) кварталом, у якому відбулося таке перевищення;
2) у разі перевищення протягом календарного року обсягу доходу, встановленого підпунктом 3 пункту 291.4 статті 291 цього Кодексу, платниками єдиного податку першої і другої груп, які використали право на застосування інших ставок, встановлених для третьої групи, - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) кварталом, у якому відбулося таке перевищення;
3) у разі перевищення протягом календарного року встановленого обсягу доходу платниками єдиного податку третьої групи - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) кварталом, у якому відбулося таке перевищення;
4) у разі застосування платником єдиного податку іншого способу розрахунків, ніж зазначені у пункті 291.6 статті 291 цього ПК України, - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) періодом, у якому допущено такий спосіб розрахунків;
5) у разі здійснення видів діяльності, які не дають права застосовувати спрощену систему оподаткування, або невідповідності вимогам організаційно-правових форм господарювання - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) періодом, у якому здійснювалися такі види діяльності або відбулася зміна організаційно-правової форми;
6) у разі перевищення чисельності фізичних осіб, які перебувають у трудових відносинах з платником єдиного податку, - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) періодом, у якому допущено таке перевищення;
7) у разі здійснення видів діяльності, не зазначених у реєстрі платників єдиного податку, - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) періодом, у якому здійснювалися такі види діяльності;
8) у разі наявності податкового боргу на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів - в останній день другого із двох послідовних кварталів;
9) у разі здійснення платниками першої або другої групи діяльності, яка не передбачена у підпунктах 1 або 2 пункту 291.4 статті 291 цього ПК України відповідно, - з першого числа місяця, наступного за податковим (звітним) кварталом, у якому здійснювалася така діяльність.
Згідно з п.299.11 ст.299 ПК України у разі виявлення відповідним контролюючим органом під час проведення перевірок порушень платником єдиного податку першої - третьої груп вимог, встановлених цією главою, анулювання реєстрації платника єдиного податку першої - третьої груп проводиться за рішенням такого органу, прийнятим на підставі акта перевірки, з першого числа місяця, наступного за кварталом, в якому допущено порушення. У такому випадку суб`єкт господарювання має право обрати або перейти на спрощену систему оподаткування після закінчення чотирьох послідовних кварталів з моменту прийняття рішення контролюючим органом.
Таким чином, реєстрація платником єдиного податку є безстроковою та може бути анульована шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку за рішенням контролюючого органу у встановлених законом випадках.
При цьому, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 26.02.2019 у справі №805/1396/17-а, від 05.02.2019 у справі №805/206/17-а, від 24.01.2019 у справі №813/1346/18, від 05.06.2018 у справі №813/4266/17, від 06.05.2020 у справі №812/1137/16, від 10.11.2021 у справі №340/3300/19.
За змістом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку від 20.10.2025 №21/20-40-04-07-084, підставою анулювання стало порушення приписів абз.8 п.п.298.2.3 п.298.2 статті 298 та абз.3 п.299.10 ст.299 Податкового кодексу України - нездійснення платником податків переходу на сплату інших податків і зборів у разі наявності податкового боргу у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом 3 пункту 59.1 статті 59 ПК України, на кожне перше число місяця протягом двох послідовних кварталів. Відповідно до п.п.3 п.299.10 ст.299 ПК України ТОВ "РЕТТО, ЛТД" виключено з Реєстру платників єдиного податку.
При цьому, в якості документів, що стали підставою для виключення позивача з Реєстру платників єдиного податку, в оскаржуваному рішенні зазначено акт перевірки від 01.10.2025 №38506/20-40-04-07-03/14099261 та база даних інформаційних систем що є в розпорядженні Головного управління ДПС у Харківській області, дані ІКС "Податковий блок", ІКС орендна плата з юридичних осіб (КБК 18010600), податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, нежитлова нерухомість (КБК 18010400), адміністративні штрафи та інші санкції (КБК 21081103). 
Суд зазначає, що способом реалізації владних управлінських функцій у разі встановлення обставин під час проведення перевірки, за яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування (бути платником єдиного податку), є прийняття рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників цього податку. При цьому, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної документальної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування (бути платником єдиного податку четвертої групи). Прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку першої-третьої груп шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної перевірки відповідного платника податку та встановлених у ході останньої порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування (бути платником єдиного податку першо-третьої груп).
Такий висновок суду відповідає висновкам щодо застосування норм права, викладеним у постановах Верховного Суду від 02 жовтня 2018 року у справі №805/1307/17-а, від 03 грудня 2020 року у справі №200/9334/19-а, від 14 липня 2021 року у справі №808/224/18.
Пунктом 61.1 ст.61 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль - система заходів, що вживаються контролюючими органами та координуються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику, з метою контролю правильності нарахування, повноти і своєчасності сплати податків і зборів, а також дотримання законодавства з питань регулювання обігу готівки, проведення розрахункових та касових операцій, патентування, ліцензування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Підпунктом 62.1.3 пунктом 62.1 ст.62 Податкового кодексу України визначено, що податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України встановлено, що контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Згідно з підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України (в редакції чинній на момент винесення спірного рішення) камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО.
Статтею 76 ПК України визначено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється, відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.
Так, за положеннями Податкового кодексу України питання, що можуть бути предметом камеральної перевірки, встановлені підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України, предметом камеральної перевірки не може бути дотримання умов перебування на спрощеній системі оподаткування або наявність підстав для анулювання реєстрації платника єдиного податку.
Водночас, згідно з положеннями підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України документальною перевіркою вважається перевірка, предметом якої є своєчасність, достовірність, повнота нарахування та сплати усіх передбачених цим Кодексом податків та зборів, а також дотримання валютного та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, дотримання роботодавцем законодавства щодо укладення трудового договору, оформлення трудових відносин з працівниками (найманими особами) та яка проводиться на підставі податкових декларацій (розрахунків), фінансової, статистичної та іншої звітності, регістрів податкового та бухгалтерського обліку, ведення яких передбачено законом, первинних документів, які використовуються в бухгалтерському та податковому обліку і пов`язані з нарахуванням і сплатою податків та зборів, виконанням вимог іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, а також отриманих в установленому законодавством порядку контролюючим органом документів та податкової інформації, у тому числі за результатами перевірок інших платників податків.
Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.
Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.
Отже, контролюючі органи крім камеральних перевірок, мають право проводити й інші види перевірок, зокрема, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні).
Таким чином, прийняття контролюючим органом рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку можливе лише на підставі проведеної документальної перевірки відповідного платника податку та встановлених в ході такої перевірки порушень, відповідно до яких платник податків не може перебувати на спрощеній системі оподаткування.
Аналогічні висновки щодо застосування норм права викладені у постанові Верховного Суду від 04.05.2023 у справі № 320/1040/19.
Як слідує з матеріалів справи, контролюючим органом в даному випадку не призначалася та не проводилася документальна перевірка позивача та за її результатами не складався акт документальної перевірки, в якому було б зафіксовано порушення платником податку вимог чинного законодавства. Поряд з тим, судом з матеріалів справи встановлено, що відповідачем проведено перевірку (хоч і без зазначення в самому акті виду перевірки та без відповідного посилання на приписи Податкового кодексу України), яка відповідає визначенню та ознакам камеральної перевірки.
Тобто, оскаржуване рішення про анулювання реєстрації платника єдиного податку прийнято з порушенням норм пункту 299.11 статті 299 Податкового кодексу України.
Стосовно доводів представника відповідача про наявність у позивача податкового боргу у розмірі, що перевищує суму, визначену абзацом 3 пункту 59.1 статті 59 Податкового кодексу України, які на підставі анулювання реєстрації платника єдиного податку, судом встановлено таке.
Податковий орган, в акті про результати перевірки з питання порушення умов перебування на спрощеній системі оподаткування від 01.10.2025 №38506/20-40-04-07-03/14099261, посилається на те, що вказаною перевіркою встановлено, що ТОВ "РЕТТО,ЛТД" станом на 01.10.2025 має податковий борг, відповідно до інтегрованих карток платника:
- орендна плата з юридичних осіб (КБК 18010600) у сумі 1081085,19 грн (недоїмка), який був станом на 01.04.2025 у сумі 1081085,19 гривень;
- податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, нежитлова нерухомість (КБК 18010400) у сумі 343515,04 грн (недоїмка), який був станом на 01.04.2025 у сумі 343515,042 гривень;
адміністративні штрафи та інші санкції (КБК 21081103) у сумі 54060,00 грн (недоїмка), який був станом на 01.04.2025 у сумі 54060,00 гривень.
Підпунктом 14.1.175 пункту 14.1 статті 14 Податкового кодексу України визначено, що податковий борг - сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.
Згідно з наданими контролюючим органом матеріалами, вказаний податковий борг, на який відповідач посилається, як на підставу для прийняття оскаржуваного рішення, сформувався на підставі складених контролюючим органом податкових повідомлень-рішень за результатами документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ "РЕТТО, ЛТД", проведеної Головним управлінням ДПС у Харківській області на підставі підпункту 78.1.7 пункту 78.1 статті 78 Податкового кодексу України – у зв`язку з отриманням відомостей від державного реєстратора щодо порушення провадження про банкрутство відносно ТОВ "РЕТТО, ЛТД".
Зазначена перевірка проводилася з питань дотримання вимог податкового та валютного законодавства за період з 01.01.2018 по 16.09.2024 року, а також з питань дотримання законодавства щодо сплати єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування за період з 01.01.2011 по 16.09.2024 року.
За результатами цієї перевірки податковим органом складено акт про результати перевірки з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства від 30.09.2024 №45447/20-40-07-06-05/14099261, на підставі якого 30.10.2024 року Головним управлінням ДПС у Харківській області були складені податкові повідомлення-рішення, а саме: податкове повідомлення-рішення №00615260706 на суму 54060,00 грн, податкове повідомлення-рішення №00615310706 на суму 343515,06 грн та податкове повідомлення-рішення №00615270706 на суму 1081085,19 грн.
Вказані податкові повідомлення-рішення від 30.10.2024 року були направлені позивачу засобами поштового зв`язку з повідомленням про вручення. 
ТОВ "РЕТТО, ЛТД" скористалося правом на адміністративне оскарження зазначених податкових повідомлень-рішень та подало відповідну скаргу до ДПС України. 
За результатами розгляду скарги ДПС України прийняла рішення від 15.01.2025 №1165/6/99-00-06-03-02-06, яким податкові повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області залишені без змін, а скаргу ТОВ "РЕТТО, ЛТД" - без задоволення.
Оскільки, у відповідності до п.56.19 ст.56 Податкового кодексу України не звернувся до суду протягом місяця, після закінчення процедури адміністративного оскарження, та податкові повідомлення-рішення від 30.10.2024 №00615260706, №00615310706, №00615270706 вважаються узгодженими, у зв`язку з чим позивача виник податковий борг станом на 13.02.2025, який був відображений в інтегрованих картках платника податків. 
Ухвалою Господарський суд Харківської області від 17 червня 2024 року у справі №922/1675/24 відкрито провадження у справі про банкрутство Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕТТО, ЛТД" (код ЄДРПОУ 14099261). Визначено розмір вимог ініціюючого кредитора - Приватного підприємства "Ай Ківі" в сумі 7671284,19 грн. (з яких 7400000,00 грн основного боргу та 184123,27 грн пені). Введено мораторій на задоволення вимог кредиторів, який передбачає зупинення виконання боржником грошових зобов`язань і зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), строк виконання яких настав до дня введення мораторію, і припинення заходів, спрямованих на забезпечення виконання цих зобов`язань та зобов`язань щодо сплати податків і зборів (обов`язкових платежів), застосованих до дня введення мораторію.
Протягом дії мораторію на задоволення вимог кредиторів: 
забороняється стягнення на підставі виконавчих та інших документів, що містять майнові вимоги, у тому числі на предмет застави, за якими стягнення здійснюється в судовому або в позасудовому порядку відповідно до законодавства, крім випадків перебування виконавчого провадження на стадії розподілу стягнутих з боржника грошових сум (у тому числі одержаних від продажу майна боржника), перебування майна на стадії продажу з моменту оприлюднення інформації про продаж, а також у разі виконання рішень у немайнових спорах;
забороняється виконання вимог, на які поширюється мораторій; 
не нараховується неустойка (штраф, пеня), не застосовуються інші фінансові санкції за невиконання чи неналежне виконання зобов`язань із задоволення всіх вимог, на які поширюється мораторій;
зупиняється перебіг позовної давності на період дії мораторію; 
не застосовується індекс інфляції за весь час прострочення виконання грошового зобов`язання, три проценти річних від простроченої суми тощо.
Введено процедуру розпорядження майном боржника та призначено розпорядником майна боржника арбітражного керуючого Безпалого Сергія Олександровича (свідоцтво № 341 від 26.02.2013), адреса: 61045, м.Харків, вул.Шекспіра, 12а, літ.А-5).
18.06.2024 року здійснено офіційне оприлюднення інформації про відкриття справи про банкрутство боржника Товариство з обмеженою відповідальністю "Ретто, ЛТД", м.Харків, код ЄДРПОУ 14099261, із зазначенням повного найменування боржника, його поштової адреси, банківських реквізитів, найменування та адреси господарського суду, номера справи, відомостей про розпорядника майна, граничний строк подання заяв конкурсних кредиторів з вимогами до боржника - протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство (тобто до 18.07.2024 року).
Порядок звернення кредиторів із вимогами до боржника у справі про банкрутство юридичних осіб та порядок розгляду судом відповідних заяв регламентовані, зокрема, статтями 45-47 Кодексу України з процедур банкротства. 
Абзацом першим частини першої статті 45 КУзПБ унормовано, що конкурсні кредитори за вимогами, що виникли до дня відкриття провадження у справі про банкрутство, зобов`язані подати до господарського суду письмові заяви з вимогами до боржника, а також документи, що їх підтверджують, протягом 30 днів з дня офіційного оприлюднення оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство.
До заяви в обов`язковому порядку додаються, серед іншого, докази надсилання копії заяви боржнику і розпоряднику майна, а також документи, що підтверджують грошові вимоги до боржника (згідно абзацу десятого частини третьої статті 45 КУзПБ).
Відповідно до абзаців третього-п`ятого частини шостої статті 45 КУзПБ вимоги кредиторів, заявлені після закінчення строку, встановленого для їх подання, розглядаються господарським судом у порядку черговості їх отримання у судовому засіданні, яке проводиться після попереднього засідання господарського суду. За результатами розгляду зазначених заяв господарський суд постановляє ухвалу про визнання чи відхилення (повністю або частково) вимог таких кредиторів. Ухвала господарського суду набирає законної сили негайно після її оголошення, може бути оскаржена у встановленому цим Кодексом порядку та є підставою для внесення відомостей про таких кредиторів до реєстру вимог кредиторів.
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду у постанові від 29.10.2025 року у справі №914/597/23 вказав, що під час розгляду заявлених до боржника кредиторських вимог, суд, у відповідності до норм КУзПБ, має з`ясовувати правову природу таких вимог, надати правову оцінку доказам поданим заявником на підтвердження його вимог до боржника, аргументам та запереченням боржника чи інших кредиторів щодо задоволення таких вимог, перевірити дійсність заявлених вимог, з урахуванням чого встановити наявність підстав для їх визнання чи відхилення (повністю або частково).
Визначення статусу вимог кредитора (конкурсні чи поточні) пов`язується безпосередньо з моментом виникнення цих вимог. При цьому набуття статусу кредитора у справі про банкрутство законодавець пов`язує з наявністю у особи (як фізичної, так і юридичної) грошових вимог до боржника, поданих у встановленому законом порядку, та прийняття судом відповідної ухвали про повне або часткове визнання її вимог.
Вказаний правовий висновок Верховного Суду є усталеним та відображений у постановах від 25.06.2020 у справі №916/1965/13, від 21.09.2020 у справі №916/2878/14, від 02.11.2021 у справі №917/399/15, від 28.07.2022 у справі №904/2166/20, 19.01.2023 у справі №917/1500/18, від 14.06.2023 у справі №904/5743/20, від 17.04.2024 у справі №903/51/20).
З огляду на положення статей 45-47 КУзПБ, податковий орган, так само як і інші конкурсні кредитори, повинен подати до господарського суду вимоги до боржника щодо його грошових зобов`язань по сплаті податків і зборів, що виникли до дня відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство разом з документами, що ці зобов`язання підтверджують, а господарський суд зобов`язаний розглянути всі вимоги та заперечення проти них на підставі поданих кредитором і боржником документів, оцінити правомірність цих вимог незалежно від наявності в адміністративному суді спору щодо неузгодженого податкового зобов`язання, з якого сформована кредиторська вимога податкового органу.
Правовий висновок з аналогічних правовідносин міститься у постанові Верховного Суду у складі палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у постанові від 14.06.2023 у справі №904/5743/20.
При цьому, у вказаному контексті слід звернути увагу на правовий висновок Палати для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду у постанові від 17 січня 2024 року у справі № 903/51/20, а саме: "для цілей розгляду грошових вимог податкового органу до боржника у справі про банкрутство та кваліфікації їх як конкурсних чи поточних моментом виникнення грошових вимог податкового органу в розумінні КУзПБ слід вважати перший день несплати боржником податку, що настає за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого ПК України для подання податкової декларації за відповідним податком."
У даній справі Верховний Суд вирішував питання щодо розгляду грошових вимог податкового органу до боржника, який перебуває в процедурі банкрутства, та вирішення питання щодо моменту виникнення грошових зобов`язань боржника на підставі податкових повідомлень-рішень, і відповідно, кваліфікації таких вимог як конкурсних, поточних чи таких, що виникли в процедурі ліквідації боржника.
У вказаному висновку палата для розгляду справ про банкрутство Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду відступила від висновку, викладеного в постанові від 14 серпня 2019 року у справі №913/412/16, та зазначила, що положеннями податкового законодавства визначено обов`язок платника податків подавати податкові декларації щодо кожного окремого податку, платником якого він є, за кожний установлений ПК України звітний період, у якому виникають об`єкти оподаткування, або в разі наявності показників, які підлягають декларуванню, та обов`язок самостійно сплатити суму податкового зобов`язання, зазначену в поданій податковій декларації, протягом 10 календарних днів, що настають за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого ПК України для подання податкової декларації. Отже, для цілей розгляду грошових вимог податкового органу до боржника у справі про банкрутство та кваліфікації їх як конкурсних чи поточних моментом виникнення грошових вимог податкового органу в розумінні КУзПБ слід вважати перший день несплати боржником податку, що настає за останнім днем відповідного граничного строку, передбаченого ПК України для подання податкової декларації за відповідним податком.
Разом з цим, з моменту офіційного оприлюднення 18.06.2024 року оголошення про відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "РЕТТО, ЛТД" будь-яких заяв з грошовими вимогами до боржника з боку Головного управління ДПС у Харківській області у порядку та строки, передбачені статтями 45-47 Кодексу України з процедур банкрутства, подано не було.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що грошові вимоги податкового органу, не набули статусу конкурсних кредиторських вимог у розумінні Кодексу України з процедур банкрутства, оскільки не були заявлені до господарського суду у встановленому законом порядку та не були предметом оцінки з боку суду на предмет їх правомірності та обґрунтованості.
Відповідно до положень пункту 87.10 статті 87 Податкового кодексу України, з моменту винесення господарським судом ухвали про відкриття провадження у справі про банкрутство платника податків порядок погашення грошових зобов`язань, у тому числі зобов`язань зі сплати
податків і зборів, які включені або підлягають включенню до конкурсних кредиторських вимог, визначається виключно Кодексом України з процедур банкрутства без застосування норм Податкового кодексу України.
Таким чином, після відкриття провадження у справі про банкрутство ТОВ "РЕТТО, ЛТД" та введення мораторію на задоволення вимог кредиторів, відповідач, як податковий орган, так само як і інші конкурсні кредитори, повинен був подати до господарського суду вимоги до боржника - ТОВ "РЕТТО, ЛТД" щодо грошових зобов`язань останнього по сплаті податків і зборів, що виникли до дня відкриття провадження (проваджень) у справі про банкрутство разом з документами, що ці зобов`язання підтверджують, незалежно від застосування боржником адміністративного оскарження щодо неузгодженого податкового зобов`язання, в межах процедур, передбачених Кодексом України з процедур банкрутства, з урахуванням встановленого мораторію, особливого порядку визначення статусу вимог кредитора та їх черговості.
Враховуючи вищевикладене, суд доходить висновку, що рішення Головного управління ДПС у Харківській області від 20.10.2025 №21/20-40-04-07-084 про анулювання реєстрації платника єдиного податку Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕТТО, ЛТД" шляхом виключення з реєстру платників єдиного податку з 01 серпня 2023 року є протиправним та підлягає скасуванню.
При цьому, належним способом захисту прав позивача у цьому випадку є саме зобов`язання Головного управління ДПС у Харківській області поновити реєстрацію Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕТТО, ЛТД" платником єдиного податку з 01 серпня 2023 року шляхом включення до Реєстру платників єдиного податку, з метою недопущення порушення права позивача та повернення його у становище, яке існувало до винесення протиправного рішення.
Суд також враховує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів позивача), сформовану у справі "Серявін та інші проти України" (№4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (RuizTorijav. Spain) №303-A, пункт 29).
Також згідно з п.41 висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Відповідно до ч.2 ст.6 КАС України суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського Суду з прав людини, а ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" передбачає, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.
Так, усі інші аргументи сторін вивчені судом, однак є такими, що не потребують детального аналізу в судовому рішенні, оскільки вищенаведених висновків суду не спростовують.
Приписами ч.1 та ч.2 ст.77 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 КАС України. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Зважаючи на встановлені у справі обставини, з огляду на приписи норм чинного законодавства, які регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку про те, що відповідачем не доведено правомірності прийнятого ним рішення про анулювання Товариству з обмеженою відповідальністю "РЕТТО, ЛТД" реєстрації платника єдиного податку та виключення з реєстру платників єдиного податку від 20.10.2025 року №21/20-40-04-07-084, у зв`язку з чим позовні вимоги позивача підлягають задоволенню у повному обсязі.
Витрати зі сплати судового збору підлягають розподілу відповідно до статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України.
Керуючись ст.ст.19, 139, 229, 241-247, 250, 255, 293, 295, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, 
В И Р І Ш И В:
Адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕТТО, ЛТД" (просп.Олександрівський, буд.61, м.Харків, 61046, код ЄДРПОУ 14099261) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул.Григорія Сковороди, буд.46, м.Харків, 61057, код ЄДРПОУ 43983495) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати рішення Головного управління Державної податкової служби у Харківській області про анулювання Товариству з обмеженою відповідальністю "РЕТТО, ЛТД" реєстрації платника єдиного податку та виключення з реєстру платників єдиного податку від 20.10.2025 року №21/20-40-04-07-084.
Зобов`язати Головне управління Державної податкової служби у Харківській області поновити Товариству з обмеженою відповідальністю "РЕТТО, ЛТД" реєстрацію платником єдиного податку другої групи з 01.08.2023 року за ставкою 5 відсотків, шляхом включення до реєстру платників єдиного податку.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (вул.Григорія Сковороди, буд.46, м.Харків, 61057, код ЄДРПОУ 43983495) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "РЕТТО,ЛТД" (просп.Олександрівський, буд.61, м.Харків, 61046, код ЄДРПОУ 14099261) витрати зі сплати судового збору у розмірі 3328 (три тисячі триста двадцять вісім) гривень 00 копійок.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або набрання законної сили рішенням за наслідками апеляційного провадження.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Другого апеляційного адміністративного суду шляхом подачі апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Указом Президента України №64/2022 від 24.02.2022 з 24 лютого 2022 року був введений воєнний стан на території України, у зв`язку з бойовими діями на території м.Харків та Харківської області, повний текст рішення складено 23 квітня 2026 року.

Суддя Лариса МАР`ЄНКО