Справа № 177/3875/25
Провадження № 2/177/177/26 
Р І Ш Е Н Н Я 
(заочне)
Іменем України
21 квітня 2026 року Криворізький районний суд Дніпропетровської області у складі:
головуючого судді: Березюк М. В.
за участі: секретаря Бабєєва К. О., 
представника позивача    Якушева С.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Кривому Розі, в порядку спрощеного провадження, цивільну справу за позовною заявою АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до  ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором, - 

В С Т А Н О В И В:

22.12.2025 року на адресу Криворізького районного суду Дніпропетровської області надійшла позовна заява АТ КБ «ПриватБанк» до ОСОБА_1 , в якій представник позивача просив суд стягнути з ОСОБА_1 на користь АТ КБ «ПриватБанк» заборгованість за договором № б/н (референт угоди SAMDNWFC00053994260) від 05.09.2019, що сформувалася станом на 07.12.2025 року, в розмірі 40509,56 грн, з яких з заборгованості за тілом кредиту 32511,78 грн та заборгованості за відсотками 7997,78 грн.
В обґрунтування пред`явлених вимог представник позивача вказував, що 05.09.2019 р. між ПриватБанком та ОСОБА_1 укладений договір про надання банківських послуг № б/н (референс угоди SAMDNWFC00053994260), що складається з підписаних сторонами в цей день наступних документів: анкети-заяви ОСОБА_1 про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку; заяви ОСОБА_1 про приєднання до Умов та Правил надання послуг; паспорту споживчого кредиту (оригінали як електронні докази додаються до цієї позовної заяви). У вказаній Заяві про приєднання до Умов та Правил надання послуг сторонами погоджені (пунктами 1.1 - 1.5 цієї Заяви) наступні істотні умови кредитування для „Кредитних карток": тип кредиту та розмір кредитного ліміту: відновлювана кредитна лінія до 50 000 грн. (п.1.2. Договору); тип кредитної карти: Картка «Універсальна»; строк кредитування: 20 років; процентна ставка, відсотків річних: 43,2 % - для карт Універсальна, 42,0 % - для карт Універсальна Gold; кількість та розмір платежів, періодичність: сплата мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту (п. 1.4. Договору); розмір мінімального обов`язкового платежу: - 5 % від заборгованості, але не менше ніж 100 грн., щомісячно; - у разі прострочення з 31-го дня - 10 % від заборгованості; - у разі прострочення з 181-го дня - 100 % від заборгованості (п.1.4. Договору); проценти від суми неповернутого в строк кредиту, які у відповідності до ч.2 ст.625 Цивільного кодексу України. 
Особливість цієї Заяви про приєднання до Умов та Правил надання послуг (від 05.09.2019 р.) полягає у тому, що в цьому формулярі банка (в той час) не було передбачено зазначення дати її підписання клієнтом, бо ця Заява є додатком/ доповненням та продовженням Анкети-заяви ОСОБА_1 про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку від 05.09.2019 р., а також Паспорту споживчого кредиту від 05.09.2019 р. В цій Заяві зазначено, що клієнт приєднується до розділів «Загальні положення», «Кредитні картки», «Оплата частинами та Миттєва розстрочка» Умов та Правил надання банківських послуг Акціонерного товариства Комерційного банку «ПриватБанк» (далі - Договір), що розміщені в мережі Інтернет за адресою https://privatbank.ua/terms, в редакції, затвердженій Протоколом засідання Правління Банку № 8 від 19.02.2019 року. 
Отже, ця Заява підписана ОСОБА_1 не раніше лютого 2019 р., та не набагато пізніше, аніж лютий 2019 р., бо Банком часто вносяться зміни в Умови та Правила надання банківських послуг. Додатково в підтвердження підписання ОСОБА_1 . Заяви про приєднання до Умов та Правил надання послуг саме 05.09.2019 р., суду надано скріншоти з банківського програмного комплексу „Кабінет банківського співробітника", які прямо свідчать про день та час приєднання/долучення співробітником Банка в систему Банка вищеперелічених документів: Анкети-заяви про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку, Заяви про приєднання до Умов та Правил надання послуг та Паспорту споживчого кредиту - це саме 05.09.2019 р. (цей день та час неможливо будь-яким чином змінити чи спотворити). Так, співробітник Банку приєднав ці документи до вказаного банківського програмного комплексу після їхнього підписання сторонами: паспорт споживчого кредиту - 05.09.2019 р. о 10:57:25 год.; Анкету-Заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку - 05.09.2019 р. о 10:57:23 год.; заяву про приєднання до Умов та Правил надання послуг - 05.09.2019 р. о 10:57:26 год. Вищеперелічені документи Відповідачем підписано власноруч на планшеті у відділенні банка, що відповідало чинним на той час вимогам Постанови НБУ від 14.08.2017 р. № 78 „Про затвердження Положення про застосування електронного підпису та електронної печатки", а також ст. ст. 3, 5, 12 Закону України „Про електронну комерцію", ст. ст. 5 - 8 Закону України „Про електронні документи та електронний документообіг", ст. ст. 9, 13 Закону України «Про споживче кредитування». 
Враховуючи, що предметом спору у цій справі/позові є стягнення з Відповідача заборгованості за договором № б/н (референс угоди SAMDNWFC00053994260) від 05.09.2019 р., що утворилася за період з 23.10.2024 р. по 07.12.2025 р., позивач вказав, що слід виходити з актуальних на той час умов кредитування, що були погоджені та підписані сторонами за останньою Заявою про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг від 17.11.2021 р. (пункти 1.1 - 1.5 цієї Заяви), а саме: відновлювана кредитна лінія до 200 000 грн. (для карт „Універсальна"), строк кредитування - 12 місяців з пролонгацією, процентна ставка, відсотків річних - 42,0 % - для карт Універсальна, 40,8 % - для карт Універсальна Gold. Вищевказана Заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг підписано Відповідачем 17.11.2021 р. за допомогою Простого електронного підпису, яким є ОТП-пароль, що надійшов на його зареєстрований на той час фінансовий телефон: НОМЕР_1 , про що зазначено наприкінці цієї Заяви. 
За змістом пункту 3 цієї Заяви від 17.11.2021 р., сторони погодили Умови використання Простого електронного підпису, яким визнають Простим електронним підписом (далі - ПЕП) такі способи підписів Клієнта, як: OTP-пароль, QR-код, кнопки «Підпис», «Підписав», «Підтверджую», «Ознайомився» тощо у програмних комплексах, мобільних додатках або на офіційних сайтах Банку у мережі Інтернет - за допомогою якого (ПЕП) можна підписувати та погоджувати будь-які послуги Банка Клієнту, в т.ч., але не виключно, послуги з переказу коштів, укладення між Сторонами кредитних договорів та будь-яких інших правочинів. 
При здійсненні будь-якої операції та правочинів між Сторонами за допомогою ОТР-паролю як простого електронного підпису Сторони домовилися вважати, що він однозначно ідентифікує особу Клієнта та є логічно пов`язаний із електронними даними про будь-яку операцію або правочин. Сторони узгодили, що Банк самостійно приймає рішення про застосування того чи іншого виду електронного підпису. На підставі укладеного договору № б/н (референс угоди SAMDNWFC00053994260) від 05.09.2019 р. Відповідач отримав 05.09.2019 р. платіжний інструмент - кредитну картку номер - НОМЕР_2 , строк дії - 07/23 (на період дії воєнного стану - строк користування всіма картками ПриватБанка автоматично був подовжений на необмежений строк, до того ж, є технічна можливість здійснювати платежі через Приват24 у випадку, якщо строк дії картки сплинув), тип - Картка „Універсальна", що підтверджується випискою по рахунку та відповідною довідкою Банка (додаються до позовної заяви). 
Також для зручності користування рахунком Відповідач отримав 15.11.2024 р. платіжний інструмент - кредитну картку номер - НОМЕР_3 , строк дії - 04/29, тип - Картка „Універсальна". Дата видачі кредитних карток, строк їхньої дії та тип цих карток зазначені у банківській довідці від 04.12.2025 р. реєстр. № 0000005013504771, а також підтверджено фотокартками Відповідача з отриманими кредитними картками та скріншотами з ПК банку щодо дня та часу їх отримання. 
Відповідач користувався кредитним лімітом (максимальний розмір ліміту - 35 000 грн.) відповідно до виписки по рахунку/договору і вчиняв операції, а отже, згідно до Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, що затверджено Постановою НБУ № 164 від 29.07.2022 р., Відповідач є власником рахунку та держателем платіжного інструменту для здійснення операцій за рахунком. 
Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором кредитодавець зобов`язується надати грошові кошти позичальнику в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки, а саме: згідно п. 1.4. шляхом внесення клієнтом коштів у розмірі мінімального обов`язкового платежу на поточний рахунок, для якого відкрито кредитну картку, до останнього календарного числа (включно) місяця, наступного за місяцем, у якому було здійснено витрати за рахунок кредитного ліміту. 
Позивач виконав умови договору та надав Відповідачу кредитну картку(-ки), кредитні кошти у вигляді встановленого кредитного ліміту, що підтверджується випискою по рахунку (копії додається до позовної заяви). 
Відповідач користувався кредитним лімітом, частково повертав використану суму кредитного ліміту та сплачував відсотки за користування кредитним лімітом, але припинив надавати своєчасно Позивачу грошові кошти для погашення заборгованості за кредитом, відсотками, а також іншими витратами відповідно до умов Договору, що має відображення у Розрахунку заборгованості за договором (додається до позовної заяви) та підтверджується випискою за рахунком. 
Таким чином, у порушення умов Договору, а також ст. ст. 509, 526, 1054 ЦК України, Відповідач зобов`язання за вказаним договором не виконав, хоча ст. 629 ЦК України визначено, що договір є обов`язковим для виконання сторонами. 
Позивачем встановлено, що Відповідач припинив здійснювати погашення заборгованості, посилаючись на „спірні" платіжні операції, які були проведені 23.10.2024 р. та 24.10.2024 р. по вищевказаному договору та кредитній картці. Службою Безпеки ПриватБанка проведена перевірка всіх обставин справи щодо проведення „спірних" платіжних операцій від 23.10.2024 р. та 24.10.2024 р. з метою їх повного з`ясування і встановлено, що „на момент виникнення спірних операцій (період 23.10.2024 р. - 24.10.2024 р.) у клієнта ОСОБА_1 (ІПН: НОМЕР_4 , мешкає АДРЕСА_1 ) була в наявності кредитна картка НОМЕР_2 (референс договору SAMDNWFC00053994260). У день проведення спірних операцій, 23.10.2024 року о 22:36:34 год. по кредитній карті клієнта (за запитом-заявою клієнта) підвищено розмір кредитного ліміту до 35000 грн. (скріншот з ПК Банка Accord додається). Надалі, аналізуючи виписку по кредитній карті № НОМЕР_2 встановлено, що в період часу з 23.10.2024 року до 24.10.2024 року по рахунку проведено три видаткові операції на загальну суму 33 981,50 грн. (разом з комісією 35 000,91 грн.). Вказана сума коштів через Приват24 клієнта (скріншот з ПК банка додається) надійшла на картку НОМЕР_5 (банк-емітент - АТ „Універсал Банк"/ Мonobank) (скріншоти з ПК банка додаються), яка відкрита в АТ „Універсал Банк"/Мonobank на ім`я самого клієнта ОСОБА_1 . Подальший рух коштів по рахунку іншого банку, не встановлений. 
Після здійснення ОСОБА_1 вищевказаних 3- ох (трьох) „спірних" переказів коштів на свою ж платіжну картку в іншому банку - АТ „Універсал Банк"/ НОМЕР_6 , вже 24.10.2024 р. о 18:31 год. та 24.10.2024 р. о 18:52 год. ОСОБА_1 здійснив зворотні перекази коштів зі своєї картки № НОМЕР_5 (банк-емітент - АТ „Універсал Банк"/ Документ сформований в системі «Електронний суд» 22.12.2025 6 Мonobank) на свою ж кредитну карту ПриватБанка № НОМЕР_2 на суми 20,00 грн. та 789,00 грн. відповідно, що відображено у банківських виписках по кредитній карті ПриватБанка № НОМЕР_2 та договору. 
Однак, 24.10.2024 р. о 21:09 год. під час проведення телефонної розмови ОСОБА_1 зі співробітником банку на лінії клієнтської підтримки 3700 (аудіофайл цієї розмови разом зі скріншот з ПК банка додаються), клієнт повідомляє про нібито шахрайські дії по його кредитному рахунку, з боку невідомих осіб, при цьому клієнт пояснив, що картка знаходиться у нього, на сторонні сайти він не переходив, конфіденційну інформацію по карті, включаючи логін та пароль входа до свого аккаунта Приват24 нікому не передавав. Зі слів клієнта, причини та дії, які могли сприяти зняттю коштів з кредитної картки, йому невідомі. 
Банком, проводячи службову перевірку, було проведено аналіз вибірки за період з 01.10.2024 р. по 31.10.2024 р., яка була отримана з ПК банка „FINNUM", в ході чого встановлено, що номер фінансового телефону НОМЕР_1 клієнта ОСОБА_1 не змінювався (скріншот з ПК банка „FINNUM" додається). Змін в акаунті Приват24 ОСОБА_1 , як під час, так і до проведення вказаних операцій, не зафіксовано (скріншот з ПК банка додається). Пароль входу в Приват24 змінено клієнтом вже після проведення спірних операцій по його рахунку та після перевипуску карток у відділенні банку (скріншот з ПК банка додається). 
Аналізуючи отриману інформацію з ПК банку по логам входів в аккаунт Приват24 клієнта встановлено, що за вказаний період часу, під час проведення спірних операцій по кредитній карті НОМЕР_2 , а саме: 23.10.2024 року о 23:25:47 год. і 23:40:42 год. та 24.10.2024 року о 07:37:51 год., входи в акаунт Приват24 клієнта ОСОБА_1 проводилися з одного і того ж мобільного пристрою 23053RN02A|Redmi (ідентифікатор банку5983f4509c5cea29) та за IP-адресою - НОМЕР_11 (інтернет- провайдера FOP ОСОБА_4, локація - Кривий Ріг, Дніпропетровська область, Україна) (скріншоти з ПК банка додаються), які є типовими для клієнта ОСОБА_1 та використовувався цей мобільний пристрій раніше саме цим клієнтом. Згідно інформації з сервісних повідомлень, входи в аккаунт Приват24 з авторизацією на мобільному чи іншому пристрої, не знайдені. Звернення ОСОБА_1 до поліції - відсутні. 
Виходячи з вищезазначеного, позивач зробив висновок про те, що спірні операції по кредитній карті НОМЕР_2 клієнта ОСОБА_1 при переказі кредитних коштів у сумі 33981,50 грн. на картку НОМЕР_5 АТ „Універсал Банк"/ НОМЕР_6 , яка відкрита на його ім`я, були проведені самим клієнтом ОСОБА_1 з довіреного мобільного пристрою клієнта 23053RN02A|Redmi. 
Згідно до п.п.1.1.2. Права та обов`язки Клієнта «Умов та Правил надання банківських послуг» (privatbank.ua/terms) за вказані операції несе відповідальність сам клієнт. Провина Банку в несанкціонованому списанні коштів з кредитної картки клієнта ОСОБА_1 , відсутня. На підставі вищевикладеного, проведення спірних операцій 23.10.2024 року та 24.10.2024 року по кредитній карті НОМЕР_2, яка відкрита на ім`я ОСОБА_1 , сталися за розпорядженням самого клієнта. Більш того, оспорювані Відповідачем транзакції вчинені з 23.10.2024 року о 23:25 год. до 24.10.2024 року о 07:37 год., що підтверджується банківською випискою за договором та карткою і скріншотами з ПК банка, а повідомлення клієнта/ ОСОБА_1 про шахрайство до Банку надійшло лише 24.10.2024 р. о 21:09 год. (підтверджено аудіофайлом та скріншотом з ПК банку „Voice Record System"), тобто через значний роміжок часу, від моменту здійснення переказів коштів. 
Відповідно до пунктів 108, 140 Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженої Постановою Правління НБУ від 29.07.2022 р. № 164 «власник рахунку несе відповідальність за використання корпоративних (бізнесових) платіжних інструментів під час здійснення платіжних та/або інших операцій. Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. До моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на користувача. З моменту повідомлення користувачем емітента про факт втрати платіжного інструменту та/ або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/ неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента.» 
Згідно з ч. 5 ст. 87 Закону України „Про платіжні послуги" до моменту повідомлення емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації відповідно до статті 38 цього Закону ризик збитків від виконання неналежних платіжних операцій та відповідальність за них покладаються на платника. З моменту повідомлення платником емітента про факт втрати платіжного інструменту та/або індивідуальної облікової інформації ризик збитків від виконання неакцептованих/неналежних платіжних операцій та відповідальність покладаються на емітента. Таким чином, Відповідач звернувся до Банка вже після здійснення переказів коштів, а вищевказаними нормами права та правовими позиціями Верховного Суду чітко і однозначно розмежовані часові межі відповідальності сторін за відшкодування збитків від здійснення „спірних" операцій та дій і тому за цих обставин відповідальність за здійснення 23.10.2024 року та 24.10.2024 року всіх банківських операцій повністю покладається на Відповідача. 
В своїх доводах, позивач послався на Правову позицію Верховного Суду викладену у постанові від 26 жовтня 2022 року по справі № 334/2492/21 провадження № 61-5427св22, у якій суд зробив висновок про те, що важливим є час звернення до Банку з повідомленням про шахрайські дії - „ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність за операції, здійснені до моменту повідомлення банку, несе саме клієнт"; а також на правовий висновок сформований Верховним Судом у постанові від 24 вересня 2025 року по справі № 184/1539/24 (провадження № 61-5070св25), де вказано, що „… встановлення точного часу повідомлення банку клієнтом (користувачем) про втрату фінансового номеру телефону, при підозрі доступу третіх осіб до фінансового номеру телефону та інших неправомірних дій таких осіб, має вирішальне значення при визначенні того, за проведення яких операцій несе відповідальність клієнт, оскільки до моменту повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій та відповідальність несе користувач, а з часу повідомлення користувачем банку ризик збитків від здійснення операцій за електронним платіжним засобом користувача несе банк (див. постанову Верховного Суду від 18 січня 2023 року у справі № 686/17744/21 (провадження № 61-9278св22))." Верховним Судом прийнята Постанова суду від 01 липня 2020 р. у справі № 712/9107/18 (провадження № 61-9877св19), якою підтверджуються провина в подібних ситуаціях саме клієнта через його власну бездіяльність по захисту власних персональних даних та власного мобільного фінансового телефону, що дало змогу третім особам отримати вільний доступ до карток ПриватБанка в аккаунті Приват24. 
Крім цього, Відповідачем порушено пункти 2-4 частини 20 статті 38 Закону України «Про платіжні послуги», пункти 136, 140 розділу VIІ Положення про порядок емісії та еквайрингу платіжних інструментів, затвердженого постановою Правління Національного банку України № 164 від 29 липня 2022 року, якими передбачено, що користувач зобов`язаний зберігати та використовувати електронний платіжний засіб відповідно до вимог законодавства України та умов договору, укладеного з емітентом, і не допускати використання електронного платіжного засобу особами, які не мають на це права. Користувач зобов`язаний не повідомляти та іншим чином не розголошувати індивідуальну облікову інформацію та/або іншу інформацію, що дає змогу ініціювати платіжні операції, та негайно після того, як йому стало відомо про факт втрати такої інформації та/або платіжного інструменту, повідомити про це емітента в спосіб та каналами зв`язку, визначеними договором між емітентом та користувачем. 
Згідно ст. ст. 1066, 1068 Цивільного кодексу України банк не має права визначати та контролювати напрями використання грошових коштів клієнта та встановлювати інші обмеження його права щодо розпорядження грошовими коштами, не передбачені законом, договором між банком і клієнтом або умовами обтяження, предметом якого є майнові права на грошові кошти, що знаходяться на банківському рахунку. Банк зобов`язаний вчиняти для клієнта операції, які передбачені для рахунків даного виду законом, банківськими правилами та звичаями ділового обороту, якщо інше не встановлено договором банківського рахунка. Відповідно до ст. 1069 ЦК України якщо відповідно до договору банківського рахунка банк здійснює платежі з рахунка клієнта, незважаючи на відсутність на ньому грошових коштів (кредитування рахунка), банк вважається таким, що надав клієнтові кредит на відповідну суму від дня здійснення цього платежу. Права та обов`язки сторін, пов`язані з кредитуванням рахунка, визначаються положеннями про позику та кредит (параграфи 1 і 2 глави 71 цього Кодексу), якщо інше не встановлено договором або законом. Невід`ємною частиною договору банківського обслуговування є Умови і правила надання банківських послуг (далі - Умови), розміщені на офіційному сайті https://privatbank.ua/terms/ у мережі Інтернет. Відповідно до п. 1.1.10.10.1. Умов та Правил Клієнт несе повну відповідальність за всі платіжні операції з використанням електронного платіжного засобу та/або за несанкціоноване отримання грошових коштів з рахунку третіми особами, якщо його дії чи бездіяльність призвели до втрати платіжного інструменту або індивідуальної облікової інформації, розголошення ПІНу/ індивідуальної облікової інформації або іншої інформації, яка дає змогу ініціювати платіжну операцію з використанням Платіжного інструменту. Пункт 1.1.10.10.3 Умов та Правил виначає, що Клієнт несе відповідальність за всі операції, що супроводжуються авторизацією, включаючи операції, що супроводжуються правильним введенням нанесених на Платіжній картці даних, до моменту звернення Клієнта в Банк та блокування Платіжної картки і за всі операції, які не супроводжуються авторизацією, до моменту постановки Платіжної картки в Стоплист Платіжною системою. п.1.1.10.10.9. Умов та Правил зазначено, що Банк не несе відповідальності за операції, що супроводжуються правильним введенням ПІНа або нанесених на Картці даних. 
Відповідач порушує свої зобов`язання за договором, лише частково сплачував заборгованість за кредитом, у зв`язку з чим, станом на 07.12.2025 р, має заборгованість перед АТ КБ „ПРИВАТБАНК" за договором № б/н (референс угоди SAMDNWFC00053994260) від 05.09.2019 р. у розмірі 40509,56 грн, яку представник позивача просив стягнути з відповідача. Також в позові порушено питання щодо стягнення з відповідача на користь позивач судових витрат по сплаті судового збору в розмірі 2422,40 грн.
В ході судового засідання представник позивача позов підтримав та просив задовольнити позовні вимоги, з підстав зазначених у позові. Представник відповідача не заперечував проти розгляду справи за відсутності відповідача, на підставі наявних у справі доказів, та ухвалення заочного рішення по справі.
Відповідач ОСОБА_1 , будучи повідомленим належним чином про дату, час та місце розгляду справи, в судове засідання повторно не з`явився, про причини неявки суд не повідомив, заяв про розгляд справи за його відсутності до суду не надав, відзиву не подано.
Зі згоди представника позивача, який не заперечує проти заочного розгляду справи, суд на місці постановив ухвалити по справі заочне рішення, на підставі наявних у справі доказів в силу ст. 280 ЦПК України.
Суд, вивчивши матеріали цивільної справи, надавши оцінку доказам в їх сукупності, приходить до висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню з наступних підстав.
Судом встановлено, що 05.09.2019 ОСОБА_1 приєднався до умов та Правил АТ КБ «ПриватБанк», підписавши анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в ПриватБанку та погодившись з тим, що анкета-заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг, складають договір надання банківських послуг. Він підтвердив факт отримання Умов та Правил, пам`ятки клієнта та тарифів, ознайомився з ними (а.с. 121, 131-140). 
По суті вказаний договір є договором приєднання в розумінні ч. 1 ст. 634 ЦК України, якою визначено, що договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, що може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Відповідно до Договору ОСОБА_1 надав свою згоду на прийняття будь-якого розміру кредитного ліміту, його встановлення та зміну за рішенням чи ініціативою Банку. На підставі вказаного договору, 05.09.2019 відповідачу встановлено кредитний ліміт в розмірі 0 грн., який в подальшому змінювався, зокрема 23.10.2024 був збільшеним до 35000 грн, а з 11.03.2025 зменшено до 34044,48 грн, що підтверджено довідкою про зміну умов кредитування (а.с. 124). Відповідачу видано кредитні картки: НОМЕР_7 відкрита 05.09.2019 року зі строком 07/23, 5457ххх3387 зі строком дії до 04/29 (а.с. 125, 129, 143-144).
Предметом спору у цій справі є стягнення з відповідача заборгованості за договором № б/н (референс угоди SAMDNWFC00053994260) від 05.09.2019 р., що утворилася за період з 23.10.2024 р. по 07.12.2025 р., тому застосовуються актуальні на той час умов кредитування, що були погоджені та підписані сторонами за останньою Заявою про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг від 17.11.2021 р. (пункти 1.1 - 1.5 цієї Заяви): відновлювана кредитна лінія до 200 000 грн. (для карт „Універсальна"), строк кредитування - 12 місяців з пролонгацією, процентна ставка, відсотків річних - 42,0 % - для карт Універсальна, 40,8 % - для карт Універсальна Gold. Вищевказана Заява про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг підписано Відповідачем 17.11.2021 р. за допомогою Простого електронного підпису, яким є ОТП-пароль, що надійшов на його зареєстрований на той час фінансовий телефон: НОМЕР_1 , про що зазначено наприкінці цієї Заяви (а.с. 131-140). 
За змістом пункту 3 цієї Заяви від 17.11.2021 р., сторони погодили Умови використання Простого електронного підпису, яким визнають Простим електронним підписом (далі - ПЕП) такі способи підписів Клієнта, як: OTP-пароль, QR-код, кнопки «Підпис», «Підписав», «Підтверджую», «Ознайомився» тощо у програмних комплексах, мобільних додатках або на офіційних сайтах Банку у мережі Інтернет - за допомогою якого (ПЕП) можна підписувати та погоджувати будь-які послуги Банка Клієнту, в т.ч., але не виключно, послуги з переказу коштів, укладення між Сторонами кредитних договорів та будь-яких інших правочинів (а.с. 126-127). 
ОСОБА_1 користувався кредитними коштами, що підтверджується випискою по рахунку б/н, за змістом якої картка була активованою 05.09.2019, до 15.08.2024 року активність за карткою була незначною та періодичною, але починаючи з 23.10.2024 по 24.20.2024 здійснено ряд операцій щодо перерахування коштів з картки на картку, у зв`язку з чим станом на 24.10.2024 сума заборгованості за рахунком становила 34190,41 грн (а.с. 123). В подальшому, 15.11.2024, 18.12.2024 року картка поповнювалася ОСОБА_2 , та в подальшому здійснювалися часткові платежі на погашення заборгованості по рахунку (а.с. 123). 
Згідно виписки, станом на 07.12.2025 заборгованість ОСОБА_1 за договором становить 40509,56 грн, що підтверджується як даними виписки по рахунку, так і розрахунком заборгованості, наданим суду позивачем (а.с. 123, 145-146). Заборгвоаність складається з заборгованості за тілом кредиту 32511,78 грн та з заборгованості за відсотками 7997,78 грн (а.с. 145-146).
Як слідує з наданих позивачем аудіо файлів розмов ОСОБА_1 з оператором АТ КБ «ПриватБанк», він вказував про те, що операції з переказу коштів 23.10.2024 та 24.10.2024 року здійснені «начебто не ним», в час здійснення заявки на збільшення кредиту, здійснення переказів, він вже відпочивав. З наданого суду запису слідує, що оператор банку здійснив невідкладні дії щодо блокування карток та акаунту ОСОБА_1 , пояснив процедури перевірки службою безпеки банку можливих шахрайських дій з карткою, а також вказав на необхідність звернення ОСОБА_1 до правохоронний органів, якщо відносно нього дійсно мали місце шахрайські дії.
Відповідач, будучи повідомленим про розгляд справи судом, своєї позиції по справі не висловив, обставини викладені ним у вказаному аудіоповідомлені не доводив, зокрема не надав суду доказів звернення до правохоронних органів щодо шахрайських дій відносно нього.
Натомість, позивач надав суду докази на підтвердження того, що саме з фінансового телефону ОСОБА_1 , з використанням його акаунту «Приват24», здійснювалалися «сумнівні операції» в період 23.10.2024 - 24.10.2024 року, а переказ коштів з картки «Універсальна» АТ КБ «ПриватБанк» було здійснено на картку ОСОБА_1 відкриту в іншому банку - АТ «УніверсалБанк» № картки НОМЕР_8 . Вказане підтверджується даними детальних перевірок служби безпеки банку щодо здійснених транзакцій (а.с. 130, 151-153), даними логів входів до акаунту «Приват 24» ОСОБА_1 , що здійснювалися з одного номеру телефону (його фінансового номеру телефону) та з використанням одного мобільного пристрою марки Redmi 23053RN02A, з 15.10.2024 року по 24.10.2024 року (а.с. 141, 142, 147-150).
В порядку витребування доказів, за клопотанням сторони позивача, судом витребувано з АТ «УніверсалБанк» інформацію щодо належності платіжної картки на яку здійснювалися «спірні транзакції» ОСОБА_1 , наявності відповідних зарахувань (а.с. 163, 173). З відповіді АТ «Універсал Банк» слідує, що картка № НОМЕР_9 (у відповіді банку надано повну інформацію щодо номеру картки), емітувалася ОСОБА_1 , РНОКПП НОМЕР_4 , та за період 23.10.2024-24.10.2024 на вказану картку надходили кошти, але не в сумах вказаних у запиті (а.с. 181). 
Однак, як слідує з доданої до відповіді виписки по рахунку ОСОБА_1 , через додаток Приват 24 ОСОБА_1 на картку НОМЕР_9 надходили кошти в сумі 29000 грн о 23:25 23.10.2024, з яких 28000 грн о 23:33 23.10.2024 перераховані ОСОБА_3 , а о 23:40 23.10.2024 через додаток Приват 24 ОСОБА_1 на картку НОМЕР_9 перераховано кошти в сумі 4500 грн. В подальшому мали місце чисенні спроби перерахувати кошти з картки НОМЕР_5 на іншу картку НОМЕР_10 , але вказане вдалося здійснити лише о 23:58 год 23.10.2024. О 07:37 24.10.2024, з використанням акаунту Приват 24 ОСОБА_1 на картку НОМЕР_9 знову перераховано кошти в сумі 309 грн, з подальшим перерахуванням на картку НОМЕР_2 двома платежами в сумі 20 грн та 789 грн (а.с. 181-182).
Суд акцетує увагу на тому, що дані виписки по рахунку АТ «Універсал Банк» щодо сум зарахувань повністю узгоджуються з даними транзакцій, інформація про які надана позивачем (а.с. 151-153).Різниця в сумах вказаних у довідці АТ «УніверсалБанк», зумовлена сумами комісії, що утримувалася АТ КБ «ПриватБанк» при перерахуванні коштів з картки «Унівесальна» АТ КБ «ПриватБанк» на картку іншого банку (переказ 29000 грн - коміся 145 грн а.с. 153), переказ 4500 грн - комісія 22,5 грн (а.с. 152)). 
Беручи до уваги викладене, суд приходить до висновку, що в змагальному цивільному процесі, позивач довів перед судом той факт, що перекази з кредитнї картки ОСОБА_1 здійснювалися з використанням його телефону, через його акаунт Приват 24 та на картку в іншому банку на його ж ім`я. Натомість відповідач не надав суду жодних доказів на підтвердження того, що перерахування коштів з його картки в АТ КБ «ПриватБанк» здійснювалося не ним, чи поза його волею, в тому числі шляхом шахрайства.
Відповідно до ст. 1054 ЦК України, за кредитним договором банк або інша фінансова установа зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірі та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит, сплатити проценти.
До відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави «Позика», якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Відповідно до ст. 1048 ЦК України, позикодавець має право на одержання від позичальника процентів від суми позики, якщо інше не встановлено договором або законом. Розмір і порядок одержання процентів встановлюються договором.
Відповідно до ст. 1049 ЦК України, позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику у строк та в порядку, що встановлені договором. Позика вважається повернутою в момент зарахування грошової суми, що позичалася, на його банківський рахунок.
Відповідно до ст. 1050 ЦК України, якщо позичальник своєчасно не повернув суму позики, він зобов`язаний сплатити грошову суму відповідно до статті 625 цього Кодексу. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
У силу ст. ст. 525, 526 ЦК України, зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору, при цьому одностороння відмова від виконання зобов`язань не допускається.
Імперативним приписом ст. 625 ЦК України визначено, що боржник не звільняється від відповідальності за неможливість виконання ним зобов`язання.
АТ КБ «ПРИВАТБАНК» свої зобов`язання перед ОСОБА_1 за договором банківського обслуговування виконав в повному обсязі, надавши відповідачу кредитний ліміт 35000 грн., що підтверджується фактом користування відповідачем картковим рахунком та використанням кредитних коштів, відповідно до розрахунку заборгованості та виписки за рахунком.
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що правовідносини, які склалися між сторонами, є грошовим зобов`язанням, у якому, серед інших прав та обов`язків сторін, на боржника покладено цивільно-правовий обов`язок з повернення отриманих кредитних коштів, якому відповідає право вимоги кредитора (ч.1 ст. 509 ЦК України) вимагати їх повернення.
Натомість ОСОБА_1 свої зобов`язання не виконував належним чином, допускаючи їх прострочення, в результаті чого станом на 07.12.2025 року утворилась заборгованість за тілом кредиту - 32511,78 грн., заборгованість за відсотками 7997,78 грн., а всього 40509,56 грн, яка підтверджується розрахунком заборгованості, який відповідач не заперечив та яку суд вважає обґрунтованою та доведеною обсягом наданих доказів, у тому числі наданим позивачем розрахунком заборгованості, а тому позовні вимоги підлягають задоволенню.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, враховуючи задоволення позовних вимог, розмір понесених позивачем судових витрат пов`язаних з розглядом справи, керуючись ст. 141 ЦПК України, суд вважає за необхідне стягнути з відповідача на користь позивача понесені ним та документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору (а.с. 10) в розмірі 2422,40 грн.

Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 141 ч.1, 247 ч.2, 259, 263, 264, 265, 274-279, 280-282 ЦПК України, суд, 

У Х В А Л И В:

Позовні вимоги АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК «ПРИВАТБАНК» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості - задовольнити.
Стягнути з ОСОБА_1 ( ІНФОРМАЦІЯ_1 , РНОКПП НОМЕР_4 зареєстроване місце проживання: АДРЕСА_1 ) на користь АКЦІОНЕРНОГО ТОВАРИСТВА КОМЕРЦІЙНИЙ БАНК "ПРИВАТБАНК" (місцезнаходження вул. Грушевського, 1Д, м. Київ, код ЄДРПОУ 14360570), заборгованість за договором про надання банківських послуг без номеру від 05.09.2019 року, станом на 07.12.2025 року в загальному розмірі 40509 (сорок тисяч п`ятсот дев`ять) гривень 56 копійок, а також 2422 (дві тисячі чотириста двадцять дві) гривні 40 копійок, у рахунок сплати судового збору.
Заочне рішення може бути переглянуто судом, що його ухвалив, за письмовою заявою відповідача, яка подається протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на подання заяви про його перегляд - якщо така заява подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Позивач має право оскаржити заочне рішення в загальному порядку, тобто протягом тридцяти днів з дня його складання та підписання, шляхом подання апеляційної скарги до Дніпровського апеляційного суду.
Учасник справи, якому повне заочне рішення суду не було вручене у день його складення та підписання, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного заочного рішення суду.
Строк на подання заяви про перегляд заочного рішення та подання апеляційної скарги на заочне рішення, може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин.
Заочне рішення набирає законної сили, якщо протягом встановлених процесуальним законом строків, не подані заява про перегляд заочного рішення або апеляційна скарга, або якщо рішення залишено в силі за результатами апеляційного розгляду справи.
Повний текст рішення суду складено 23.04.2026.

Суддя       М.В. Березюк