Справа № 640/23957/20 
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
05 березня 2026 року м. Одеса

Одеський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Самойлюк Г.П., розглянувши в порядку письмового провадження справу за позовною заявою Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про зобов`язання вчинити певні дії,

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

В провадженні Окружного адміністративного суду міста Києва перебувала адміністративна справа за позовом Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) до ОСОБА_1 про припинення права на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Будівництво садибного житлового будинку з вбудованими приміщеннями нежитлового призначення за адресою: АДРЕСА_1 » від 21.08.2020 №КВ 051200820605 та скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Будівництво садибного житлового будинку з вбудованими приміщеннями нежитлового призначення за адресою: АДРЕСА_1 " від 29.09.2020 №КВ 101200929940.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що є встановлений факт, що об`єкт за адресою: АДРЕСА_1 є самочинним будівництвом, оскільки будівництво здійснюється на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети та без дозволу на виконання будівельних робіт, а тому здійснюється будівництво на підставі проєктної документації, яка не відповідає вимогам чинного законодавства. Крім того, замовник будівництва, ОСОБА_1 , з порушенням вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності віднесла об`єкт будівництва за адресою: АДРЕСА_1 , що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єкта з незначними наслідками (CCI) та під виглядом садибного житлового будинку з вбудованими приміщеннями нежитлового призначення здійснює будівництво багатоквартирного шестиповерхового житлового будинку. Замовником будівництва, ОСОБА_1 , наведено недостовірні дані у поданому повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (ССІ) «Будівництво садибного житлового будинку з вбудованими приміщеннями нежитлового призначення за адресою: АДРЕСА_1 » від 21.08.2020 № KB 051200820605 та в декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Будівництво вбудованими приміщеннями нежитлового садибного житлового будинку з призначення за адресою: АДРЕСА_1 » від 29.09.2020 № КВ 101200929940, в частині документа, що посвідчує право власності чи користуванні земельної ділянки (використання земельної ділянки здійснюється не за цільовим призначенням), в частині проектної документації, в частині поверховості, чим порушено ч. 8 ст. 36 та ч. 10 ст. 39 Закону.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 09.11.2020 року відкрито провадження у даній адміністративній справі та призначено до розгляду за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
На підставі Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 року № 399, Акту приймання-передачі від 29.01.2025 року, Розпорядження керівника апарату Одеського окружного адміністративного суду №1 від 03.02.2025 “Про здійснення реєстрації та автоматизованого розподілу судових справ,нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва” та протоколу автоматизованого розподілу судових справ між суддями від 27.03.2025 року адміністративну справу №640/23957/20 розподілено судді Г.П. Самойлюк.
Ухвалою від 31.05.2025 року прийнято до провадження адміністративну справу № 640/23957/20. Вирішено, що розгляд справи буде здійснюватися в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін на підставі ст.262 КАС України, у межах строків, визначених ст.258 КАС України та з урахуванням встановлених сторонам строків для подання заяв по суті.
Ухвалою від 29.10.2025 року призначено розгляд справи № 640/23957/20 за правилами загального позовного провадження зі стадії проведення підготовчого засідання.
Ухвалою від 12.01.2026 року, що занесена до протоколу засідання, закрито підготовче провадження і призначено справу до судового розгляду по суті.
Ухвалою суду від 02.02.2026 року, яка занесена до протоколу засідання, продовжено розгляд справи в порядку письмового провадження.
Суд зазначає, що відповідачем до суду не подано відзиву на адміністративний позов.
Відповідно до ч.6 ст.162 КАС України у разі ненадання відповідачем відзиву у встановлений судом строк без поважних причин суд вирішує справу за наявними матеріалами.
Відповідно до п.10 ч.1 ст.4 КАС України письмове провадження - розгляд і вирішення адміністративної справи або окремого процесуального питання в суді першої, апеляційної чи касаційної інстанції без повідомлення та (або) виклику учасників справи та проведення судового засідання на підставі матеріалів справи у випадках, встановлених цим Кодексом.
Відтак, справу розглянуто в порядку письмового провадження.
Розглянувши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, суд,
ВСТАНОВИВ:

18.08.2020 року до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради надійшло подане замовником будівництва, ОСОБА_1 , повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Будівництво садибного житлового будинку з вбудованими приміщеннями нежитлового призначення, за адресою: АДРЕСА_1 ».
21.08.2020 року здійснені дії з метою внесення запису до Реєстру щодо реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Будівництво садибного житлового будинку з вбудованими приміщеннями нежитлового призначення, за адресою: АДРЕСА_1 » та присвоєно унікальний реєстраційний номер №КВ 051200820605.
Замовником будівництва, ОСОБА_1 , у повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) від 21.08.2020 року №КВ 051200820605 наведено дані:
назва об`єкта будівництва - будівництво садибного житлового будинку з вбудованими приміщеннями нежитлового призначення;
вид будівництва - нове будівництво,
код об`єкта згідно з ДКБС (Державним класифікатором будівель та споруд) - 1110.3 будинки садибного типу;
клас наслідків (відповідальності) – CC1;
земельна ділянка використовується на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серія ЯЖ № 007439, договору про розірвання договору купівлі-продажу на 667/100 частки земельної ділянки, посвідчений приватним нотаріусом Київського нотаріального округу Шевчук 3. М. та зареєстрований в реєстрі за № 1756 (кадастровий номер: 8000000000:75:079:0001; площа: 0.1 га, цільове призначення: для індивідуального будівництва). житлового, гаражного і дачного).
містобудівні умови та обмеження забудови земельної ділянки № 668/16/12/009-16 від 04.08.2016, видані Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації);
проектна документація розроблена ФОП ОСОБА_2 та затверджена наказом замовника 22.08.2019 № б/н;
відповідальною особою, що здійснює авторський нагляд визначено ОСОБА_2 (кваліфікаційний сертифікат AA № 002203);
відповідальною особою, що здійснює технічний нагляд визначено ОСОБА_3 (кваліфікаційні сертифікати AP № 013162, AP № 015005, АЕ № 005061, АТ № 001946);
техніко-економічні показники об`єкта будівництва: кількість поверхів -4; загальна площа об`єкта відповідно до проектної документації - 2416 кв. м., житлова площа будинку 1102 кв. м., площа вбудованих нежитлових приміщень 1065 кв. м., площа забудови 594 кв. м.
16.09.2020 року до Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва Виконавчого органу Київської міської ради надійшла подана замовником будівництва, ОСОБА_1 , декларація про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Будівництво садибного житлового будинку з вбудованими приміщеннями нежитлового призначення за адресою: АДРЕСА_1 ".
29.09.2020 року здійснені дії з метою внесення запису до Реєстру щодо реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Будівництво садибного житлового будинку з вбудованими приміщеннями нежитлового призначення за адресою: АДРЕСА_1 " та присвоєно унікальний реєстраційний номер №КВ 101200929940.
Згідно з частиною другою статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та організаційні основи містобудівної діяльності і спрямований на забезпечення сталого розвитку територій з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів визначено Законом України «Про регулювання містобудівної діяльності» від 17 лютого 2011 року № 3038-VI (далі - Закон № 3038-ІV).
Відповідно до статті 10 Закону № 3038-VI, для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об`єктів архітектури додержання суб`єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
За приписами статті 41 Закону № 3038-ІV, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об`єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно ч.ч. 1-3 статті 6 Закону № 3038-ІV, управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.
До уповноважених органів містобудування та архітектури належать органи, визначені у статті 13 Закону України «Про архітектурну діяльність».
До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать:
1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій;
2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад.
У відповідності до п. 4 Положення про Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), затвердженого Розпорядженням Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 01.10.2015 № 978, Департамент зокрема:
1) надає, отримує, реєструє, повертає документи, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт з підстав, визначених законом;
2) приймає в експлуатацію закінчені будівництво об`єкти (видає та відмовляє у видачі сертифікатів, реєструє декларації про готовність об`єкта до експлуатації та повертає такі декларації на доопрацювання для усунення виявлених недоліків);
3) у разі виявлення факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстровані декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень Департамент звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, на підставі поданого повідомлення;
4) здійснює державний архітектурно-будівельний контроль за дотриманням:
- вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм і правил, положень містобудівної документації всіх рівнів, вихідних даних для проектування об`єктів містобудування, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції;
- порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт, виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи;
- інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єктів будівництва.
Департамент здійснює повноваження щодо державного архітектурно-будівельного контролю в місті Києві та дозвільно-реєстраційних функцій стосовно об`єктів незначного (СС1) та середнього (СС2) класу наслідків (відповідальності) на території міста Києва з 12.10.2016.
Положеннями статті 9 Закону України «Про архітектурну діяльність» від 20 травня 1999 № 687-XIV (далі - Закон № 687-XIV) визначено, що будівництво (нове будівництво, реконструкція, реставрація, капітальний ремонт) об`єкта архітектури здійснюється відповідно до затвердженої проектної документації, державних стандартів, норм і правил у порядку, визначеному Законом № 3038-VІ.
За визначенням статті 1 Закону № 3038-VІ замовник - це фізична або юридична особа, яка має намір щодо забудови (однієї чи декількох земельних ділянок) і подала в установленому законодавством порядку відповідну заяву.
Згідно статті 4 Закону № 3038-VІ, об`єктом будівництва є будинки, будівлі, споруди будь-якого призначення, їх комплекси та частини, лінійні об`єкти інженерно-транспортної інфраструктури.
Суб`єктами містобудування є, поміж іншого, фізичні та юридичні особи.
Частиною першою статті 34 Закону № 3038-VІ передбачено, що замовник має право виконувати будівельні роботи після: 1) подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України; 3) видачі замовнику органом державного архітектурно-будівельного контролю дозволу на виконання будівельних робіт - щодо об`єктів, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з середніми (СС2) та значними (СС3) наслідками або підлягають оцінці впливу на довкілля згідно із Законом України «Про оцінку впливу на довкілля».
Положеннями частини другої статті 34 Закону № 3038-VІ передбачено, що зазначені у частині першій цієї статті документи, що надають право на виконання будівельних робіт, є чинними до завершення будівництва.
Частиною 1 ст. 36 Закону № 3038-VІ визначено, що право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
В силу вимог частини першої статті 39 Закону № 3038-VІ, прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
Отже, реєстрація декларації про готовність об`єкта до експлуатації можлива виключно після завершення його будівництва.
Приписами частини сьомої статті 36 Закону № 3038-VІ передбачено, що право на початок виконання будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, може бути припинено відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю у разі: 1) подання замовником заяви про припинення права, набутого на підставі повідомлення про початок виконання будівельних робіт; 2) отримання відомостей про ліквідацію юридичної особи, що є замовником; 3) на підставі судового рішення, що набрало законної сили.
Згідно частини восьмої статті 36 Закону № 3038-VІ, замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданому ним повідомленні про початок виконання будівельних робіт, та за виконання будівельних робіт без повідомлення.
За приписами ч.ч. 8-10 статті 39 Закону № 3038-VІ, експлуатація закінчених будівництвом об`єктів, не прийнятих (якщо таке прийняття передбачено законодавством) в експлуатацію, забороняється.
Зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації або сертифікат є підставою для укладення договорів про постачання на прийнятий в експлуатацію об`єкт необхідних для його функціонування ресурсів - води, газу, тепла, електроенергії, включення даних про такий об`єкт до державної статистичної звітності та оформлення права власності на нього.
Замовник відповідно до закону несе відповідальність за повноту та достовірність даних, зазначених у поданій ним декларації про готовність об`єкта до експлуатації, та за експлуатацію об`єкта без зареєстрованої декларації або сертифіката.
Відповідно до частини другої статті 39-1 Закону № 3038-VI, у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.
З огляду на викладене, скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт та реєстрації декларації може бути у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у ній недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Пунктом 15 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі - Порядок № 466) визначено, що у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні, які не є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом відповідно до статті 39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», орган державного архітектурно-будівельного контролю письмово в паперовій або електронній формі через електронний кабінет повідомляє замовникові протягом одного робочого дня з дня такого виявлення.
У разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання наведених у надісланому повідомленні недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі скасування містобудівних умов та обмежень, право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, підлягає скасуванню відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю.
Орган державного архітектурно-будівельного контролю також скасовує право на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення, за рішенням суду, що набрало законної сили.
Таким чином, виключною підставою для скасування права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі відповідного повідомлення та декларації про готовність об`єкта до експлуатації, є встановлений факт здійснення самочинного будівництва, зокрема, якщо:
1) будівництво здійснюється на земельній ділянці, що не відведена для цієї мети;
2) будівництво здійснюється за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи;
3) будівництво здійснюється за відсутності затвердженого проекту або будівельного паспорту;
4) скасовано містобудівні умови та обмеження. 
При цьому, виявлені недостовірні дані, зазначені у деклараціях про початок виконання будівельних робіт або про введення в експлуатацію закінченого будівництвом об`єкта, повинні відповідати одній із зазначених умов, які дають підстави вважити об`єкт самочинним будівництвом.
Наявність даних, які не свідчать про самочинне будівництво, не є підставою для скасування права на виконання будівельних, набуте на підставі відповідного повідомлення, та для скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, однак, може бути підставою для притягнення винних осіб до відповідальності іншого характеру.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 14 березня 2018 року у справі № 814/1914/16, від 26 червня 2018 року у справі № 826/20445/16, від 18 жовтня 2018 року у справі № 695/3442/17, від 23 жовтня 2018 року у справі № 826/9275/17, від 13 грудня 2018 року у справі № 522/6212/17, від 22 січня 2019 року у справі № 826/17907/17, від 04 серпня 2021 року у справі № 640/20369/18, від 09 лютого 2022 року у справі № 521/16298/18, від 08 березня 2023 року у справі № 826/9387/18.
Також, суд відзначає, що право на виконання будівельних робіт виникає, зокрема, з моменту реєстрації органом державного архітектурно – будівельного контролю відповідного повідомлення, яке є чинним до завершення будівництва.
При цьому після завершення будівництва, особа зобов`язана ввести його в експлуатацію у встановленому законом порядку (шляхом реєстрації відповідної декларації органом архітектурно –будівельного контролю).
Як вбачається з матеріалів справи, обґрунтовуючи позовні вимоги, позивач зазначив, що замовником будівництва, ОСОБА_1 , наведено недостовірні дані у поданому повідомленні про початок виконання будівельних робіт щодо об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними (ССІ) «Будівництво садибного житлового будинку з вбудованими приміщеннями нежитлового призначення за адресою: АДРЕСА_1 » від 21.08.2020 № KB 051200820605 та в декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) «Будівництво вбудованими приміщеннями нежитлового садибного житлового будинку з призначення за адресою: АДРЕСА_1 » від 29.09.2020 № КВ 101200929940, в частині документа, що посвідчує право власності чи користуванні земельної ділянки (використання земельної ділянки здійснюється не за цільовим призначенням), в частині проєктної документації, в частині поверховості, чим порушено ч. 8 ст. 36 та ч. 10 ст. 39 Закону.
Наведене, на переконання позивача, є підставою для припинення права на початок будівельних робіт, набуте на підставі поданого повідомлення про початок виконання будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення.
Як встановлено судом, 29.09.2020 року Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) зареєстрував декларацію (реєстраційний номер в ЄДЕССБ КВ101200929940) про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) на об`єкт будівництва "Будівництво садибного житлового будинку з вбудованими приміщеннями нежитлового призначення за адресою: АДРЕСА_1 ".
Відтак, з реєстрацією 29.09.2020 вказаної декларації про готовність до експлуатації, повідомлення про початок виконання будівельних робіт від 21.08.2020 № KB 051200820605, який є актом одноразового застосування, який потягнув за собою настання певних правових наслідків, а саме - вчинення замовником дій щодо реалізації наданого їй цією декларацією права на проведення будівельних робіт, вичерпало свою дію. 
Вказана позиція викладена Верховним Судом в постанові від 11 червня 2024 року у справі № 640/19122/21.
В той же час, суд звертає увагу, що зареєстрована декларація про готовність об`єкта до експлуатації є підставою для оформлення права власності на нього.
Після реєстрації права власності на збудований об`єкт нерухомості на підставі зареєстрованої декларації про готовність об`єкту до експлуатації, остання вичерпує свою дію фактом виконання.
Аналогічна правова позиція міститься у постанові Верховного Суду від від 13.05.2025 у справі № 420/21467/23.
Як вбачається з матеріалів справи, в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно відсутні відомості про реєстрацію за відповідачем, ОСОБА_1 , права власності на підставі декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1) на об`єкт будівництва "Будівництво садибного житлового будинку з вбудованими приміщеннями нежитлового призначення за адресою: АДРЕСА_1 " від 29.09.2020 року номер в ЄДЕССБ КВ101200929940.
Отже, відсутні підстави вважати, що спірна декларація про готовність до експлуатації об`єкту, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) - вичерпала свою дію.
Разом з тим, суд зауважує, що реєструючи декларацію про готовність об`єкта до експлуатації від 29.09.2020 року саме позивач - Департамент з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в силу покладених на нього законом обов`язків мав перевірити як сам об`єкт нерухомого майна, який вводився в експлуатацію, так і підстави такого введення, а також відомості зазначені в самій декларації про готовність об`єкта до експлуатації.
Судом встановлено, що 06.03.2019 року до Департаменту надійшов лист ГУ Держгеокадастру у Київській області, до якого додано акт перевірки дотримання вимог земельного законодавства, з якого вбачається, що земельна ділянка з кадастровим номером 8000000000:75:079:0001 використовується з порушенням вимог пункту а) частини 1 статті 91 Земельного кодексу України, а саме: використання земельної ділянки не за цільовим призначенням.
Також, Департаментом з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) проведено перевірку об`єкта будівництва «Будівництво вбудованими приміщеннями нежитлового садибного житлового будинку з призначення за адресою: АДРЕСА_1 », за результатом якого складено акт від 03.01.2020, в якому зафіксовані порушення законодавства.
В той же час, під час судового розгляду справи відповідачем не спростовано факт використання земельної ділянки не за цільовим призначенням.
За ч.2 ст.39-1 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» (у редакції на час виникнення спірних правовідносин) у разі виявлення відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи без належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, а також у разі набрання законної сили судовим рішенням про скасування містобудівних умов та обмежень відповідний орган державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду звертається до суду із позовом про скасування реєстрації такої декларації або про припинення права на виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення. Відомості про набрання законної сили судовим рішенням про скасування реєстрації декларації про готовність об`єкта до експлуатації або права на початок виконання підготовчих або будівельних робіт, набутого на підставі поданого повідомлення, вносяться до Реєстру будівельної діяльності.
Враховуючи викладене, беручи до уваги встановлені судом обставини у їх сукупності, суд дійшов висновку про наявність підстав для скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Будівництво садибного житлового будинку з вбудованими приміщеннями нежитлового призначення за адресою: АДРЕСА_1 " від 29.09.2020 №КВ 101200929940.
Решта доводів та заперечень учасників справи висновків суду по суті позовних вимог не спростовують. Слід зазначити, що згідно практики Європейського суду з прав людини та зокрема, рішення у справі Серявін та інші проти України від 10 лютого 2010 року, заява 4909/04, відповідно до п.58 якого суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі Руїс Торіха проти Іспанії від 9 грудня 1994 року, серія A, N 303-A, п.29).
Відповідно до ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості. Суд розглядає адміністративні справи не інакше як за позовною заявою, поданою відповідно до цього Кодексу, в межах позовних вимог. Кожна особа, яка звернулася за судовим захистом, розпоряджається своїми вимогами на свій розсуд, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Згідно ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Статтею 76 КАС України визначено, що достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує, відповідно до свого внутрішнього переконання.
Враховуючи встановлені обставини суд дійшов висновку про наявність підстав для часткового задоволення позовних вимог позивача.
Враховуючи, що відповідно до ч. 2 ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, розподіл судових витрат зі сплати судового збору на користь позивача не здійснюється.
Керуючись ст. 9, 12, 77, 90, 139, 242-246, 250-251, 255, 297 КАС України, суд

В И Р І Ш И В:

Адміністративний позов Департаменту з питань державного архітектурно-будівельного контролю міста Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) (вул. Хрещатик, 32-А, м. Київ, 01001, код ЄДРПОУ 40224921) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про зобов`язання вчинити певні дії, - задовольнити частково.
Скасувати реєстрацію декларації про готовність до експлуатації об`єкта, що за класом наслідків (відповідальності) належить до об`єктів з незначними наслідками (СС1) "Будівництво садибного житлового будинку з вбудованими приміщеннями нежитлового призначення за адресою: АДРЕСА_1 " від 29.09.2020 №КВ 101200929940.
В задоволенні решти позовних вимог відмовити.
Порядок і строки оскарження рішення визначаються ст.ст.293, 295 КАС України.
Рішення набирає законної сили в порядку і строки, встановлені ст.255 КАС України.

Суддя Самойлюк Г.П.