Справа № 175/15848/25
Провадження № 2/175/3249/25
РІШЕННЯ 
Іменем України

"02" квітня 2026 р. с-ще Слобожанське

Дніпровський районний суд Дніпропетровської області в складі: 
головуючого судді Войтуха О.М.,
за участі секретаря судового засідання Радонського М.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за позовною заявою  ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини,-

В С Т А Н О В И В:

У жовтні 2025 року позивач звернувся до суду з позовом, в якому просив постановити рішення, яким визначити додатковий строк для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 його батька ОСОБА_2 – терміном 3 (три) місяці, обчислюючи з дня набрання рішенням законної сили.
Ухвалою Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 28 жовтня 2025 року позовна заява була прийнята до розгляду, відкрито загальне позовне провадження, призначене підготовче судове засідання у справі. Ухвалою 29 січня 2026 року витребувано у державного нотаріуса Другої Краматорської державної нотаріальної Костюкової Н.С. належним чином завірену копію спадкової справи відкритої після смерті ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Представник позивача – адвокат Біличенко В.О., надав до суду заяву, в якій просив суд справу розглянути без участі сторони позивача, позовні вимоги підтримав та просив суд задовольнити.
Відповідач повідомлений належним чином про дату, місце і час судового засідання, у судове хзасідання не зявився, відзиву на позовну заяву не надав.
Вивчивши матеріали справи, об`єктивно оцінивши надані докази, суд дійшов наступних висновків.
Відповідно до ст. 4 ЦПК України, кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Як передбачено ст. ст. 12, 13 ЦПК України, цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачений цим Кодексом випадках.
Відповідно до ст. 89 ЦПК України, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Судом встановлено, ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_2 – батько позивача, про що свідчить свідоцтво про смерть серії НОМЕР_1 від 11 жовтня 2023 року, видане Управлінням реєстраційних повноважень та ведення реєстру територіальної громади Краматорської міської ради. 
Після смерті ОСОБА_2 (спадкодавця) відкрилася спадщина, до складу якої входить нерухоме майно, а саме: будинок, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , який належить спадкодавцеві на підставі договору купівлі-продажу №2897 від 28 лютого 2002 року, укладеного Товарною біржею «Євгенія сервіс» (договором купівлі продажу; земельна ділянка площею 0,0793 га, розташована: АДРЕСА_1 ; земельна ділянка, що належить спадкодавцеві на підставі державного акта на право власності на земельну ділянку серії ДН №016122, виданого 27 жовтня 2003 року; земельна ділянка площею 6,930 га, розташована: АДРЕСА_2 , кадастровий номер 1412947700:00:003:1220; Земельна ділянка належить спадкодавцеві на підставі рішення органу місцевого самоврядування — Ясногірська селищна рада від 08 жовтня 1997 року №75, державного акта від 15 грудня 1997 року ДН 000000, про що свідчить витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку № НВ-1408873222021. 
Згідно зі свідоцтвом про народження НОМЕР_2 від 19 серпня 1965 року позивач є спадкоємцем померлого. 
Згідно з довідкою №33075 від 03 жовтня 2025 року на момент смерті позивач ОСОБА_1 , не проживав разом зі спадкодавцем ОСОБА_2 , оскільки останній на момент смерті був зареєстрований в АДРЕСА_1 .
Відповідно до постанови про відмову у вчиненні нотаріальної дії від 01 вересня 2025 року позивач звернувся до державного нотаріуса Другої Краматорської державної нотаріальної контори Костюкової Н.С. (місто Краматорськ, вулиця 81-ої окремої аеромобільної Слобожанської бригади, буд. 1). Однак, вивчивши подані документи, нотаріус прийняв рішення №738/02-31 — відмовити ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом на майно, яке залишилося після смерті його батька — ОСОБА_2 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 , у зв`язку з тим, що він пропустив строк на прийняття спадщини.
У свою чергу, представник позивача – адвокат Біличенко В.О., зазначає, що у встановлений законом шестимісячний строк позивач не звернувся до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини, оскільки Указом Президента України №64/2022 у зв`язку з військовою агресією РФ проти України, відповідно до п. 20 ч. 1 ст. 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» з 24 лютого 2022 року було введено в Україні воєнний стан, строк якого Указами Президента України неодноразово продовжувався.
Наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України від 22 грудня 2022 року №309 «Про затвердження Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією» Краматорську міську територіальну громаду з 24 лютого 2022 року (код UA14120090000098500) віднесено до Переліку можливих бойових дій.
Також, через небезпечну обстановку у місті позивач втратив роботу, у зв`язку з чим після смерті батька не мав реальної фінансової можливості звернутися до нотаріуса.
Відповідно до довідки №257 від 06 жовтня 2025 року позивач є служителем церкви і керівником шелтеру для біженців/ переселенців у період з 2022 року по теперішній час. Має повну зайнятість на безоплатній основі та весь час витрачає на гуманітарні місії.
На виконання ухвали Дніпровського районного суду Дніпропетровської області від 29 січня 2026 року державним нотаріусом Другої Краматорської Державної нотаріальної контори Костюковою Н.С.  від 05 січня 2026 року надано лист №2/01-16, в якому зазначено, що стосовно ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , спадкова справа не заводилась, оскільки із заявами про прийняття спадщини ніхто не звертався; даних щодо спадкоємців, які прийняли спадщину фактично; малолітніх або неповнолітніх спадкоємців; спадкоємців, які відмовилися від спадщини на користь інших спадкоємців – немає.
Згідно зі ст. 1217 ЦК України спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Відповідно до ч.1 ст. 1222 ЦК України спадкоємцями за заповітом і за законом можуть бути фізичні особи, які є живими на час відкриття спадщини, а також особи, які були зачаті за життя спадкодавця і народженні живими після відкриття спадщини.
Статтями 1216-1218 ЦК України передбачено, що спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців), яке може здійснюватися за заповітом або за законом.
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті.
Відповідно до ст. ст. 1220-1221,1223 ЦК України спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою, і саме з нього виникає право на спадкування, а місцем відкриття - є останнє місце проживання спадкодавця.
Згідно із ст.ст. 1268-1270 ЦК України спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. При цьому прийняття спадщини з умовою чи із застереженням не допускається.
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має особисто подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини.
Разом з тим, позивач наведених вище вимог закону не дотримався та після відкриття спадщини у встановлений законом шестимісячний строк не подав до нотаріальної контори заяву про прийняття спадщини.
Якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За письмовою згодою спадкоємців, які прийняли спадщину, спадкоємець, який пропустив строк для прийняття спадщини, може подати заяву про прийняття спадщини нотаріусу за місцем відкриття спадщини. У разі відсутності такої згоди, за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини (ст. 1272 ЦК України).
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Отже, позов про визначення додаткового строку на прийняття спадщини підлягає задоволенню у разі пропуску такого строку та доведення поважності причин пропуску строку.
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
Відповідно до п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 30.05.2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування» при розгляді цих справ суд перевіряє наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини. Особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України.
За положеннями ст. ст. 12,81 ЦПК України, кожна особа повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Доказування не може ґрунтуватись на припущеннях.
Відповідно до ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах,передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.
Враховуючи викладене, суд приймає до уваги наведені позивачем причини пропуску строку для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , а саме: введення воєнного стану на всій території України, фінансові можливості та зайнятість на безоплатній основі в гуманітарних місіях у зв`язку з військовою агресією рф - вважає їх поважними, враховуючи принцип верховенства права та дотримуючись розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства.
Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК України, звернувшись в нотаріальну контору.
Таким чином, суд вважає, що позовні вимоги підлягають задоволенню з визначенням тримісячного строку для подання заяви про прийняття спадщини. Суд вважає такий строк достатнім для реалізації позивачем права на подання заяви про прийняття спадщини.
Крім того, суд звертає увагу на те, що визначаючи спадкоємцеві додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини, суд не вирішує питання про визнання за ним права на спадщину. Спадкоємець після визначення йому додаткового строку для прийняття спадщини має право прийняти спадщину в порядку, установленому статтею 1269 ЦК, звернувшись в нотаріальну контору, після чого вважається таким, що прийняв спадщину.
Керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 89, 141, 259, 263-265 ЦПК України, ст. ст. 1216, 1217, 1218, 1222, 1261, 1270, 1272 ЦК України суд,-

В И Р І Ш И В:

Позовні вимоги  ОСОБА_1 до Краматорської міської військової адміністрації Краматорського району Донецької області про визначення додаткового строку для подачі заяви про прийняття спадщини – задовольнити.
Визначити  ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , додатковий строк тривалістю 3 (три) місяці з дня набрання рішенням суду законної сили для подання ним заяви про прийняття спадщини, що відкрилась після смерті ОСОБА_2 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 . 
Реквізити сторін:
Позивач –  ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , місце реєстрації: АДРЕСА_3 .
Відповідач – КРАМАТОРСЬКА МІСЬКА ВІЙСЬКОВА АДМІНІСТРАЦІЯ КРАМАТОРСЬКОГО РАЙОНУ ДОНЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ, ЄДРПОУ 44691014, адреса: 84300, Донецька обл., Краматорський р-н, місто Краматорськ, пл.Миру, будинок 2.
Рішення суду може бути оскаржене безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги усіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.

Суддя О. М. Войтух