КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 лютого 2026 року №320/35086/25

Київський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Шевченко А.В., розглянувши у порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІДІ ЕЛІТ» до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -
в с т а н о в и в:

Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІДІ ЕЛІТ» звернулось до Київського окружного адміністративного суду із позовом до Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків, в якому просить суд частково визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення від 24.04.2025 №904/Ж10/31-00-04-02-02-27 в частині застосування штрафу у розмірі 82 627,35 грн.
В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що вважає податкове повідомлення-рішення, яким застосовано штрафні санкції за порушення граничних строків реєстрації розрахунків коригувань до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, прийнято всупереч положенням Податкового кодексу України. Зазначено, що податкові накладні від 16.05.2023 були направлені позивачем у встановлені строки, а саме 15.06.2023, проте з невідомих причин позивачем не було отримано квитанцій про їх реєстрацію, а тому ним повторно було їх направлено 16.06.2023 та 19.06.2023. Крім того зазначено, що податкові накладні та розрахунки коригування, за несвоєчасну реєстрацію яких застосована штрафна санкція, були складені замість первісних податкових накладних, своєчасно зареєстрованих в ЄРПН, в порядку виправлення помилки відповідно до встановленого законодавством порядку, на ту ж саму суму та з тими самими реквізитами, що і первісні податкові накладні. Після складання розрахунків коригування позивачем зареєстровані в ЄРПН нові податкові накладні з зазначенням вірного податкового номеру покупця у графі «Індивідуальний податковий номер», на ту ж саму суму та з тими самими реквізитами, що і первісні податкові накладні. Саме такий порядок дій платника податків щодо виправлення помилки, допущеної при заповненні поля «Індивідуальний податковий номер», описаний Державною податковою службою України у Загальнодоступному інформаційно-довідковому ресурсі, листах ДПС України від 27.11.2018 №36942/7/99-99-15-03-02-17 та інших.
Згідно з ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 21.07.2025 відкрито провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні).
Представник відповідача проти позову заперечував та зазначив, що оскаржуване рішення прийнято відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені у відповідному акті перевірки та наданому суду відзиві на позовну заяву. Вважає, що Законом № 2260-ІХ, який набрав чинності 27.05.2022, поновлено відповідальність платників податків у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок контролюючими органами. На переконання відповідача, до спірних правовідносин щодо реєстрації податкових накладних виписаних неможливо застосовувати положення пункту 90 підрозділу 2 розділу XX Податкового кодексу України, оскільки з акта перевірки вбачається, що строки та штрафні санкції за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних застосовано щодо накладних, граничні строки реєстрації яких припадають до дня набрання чинності Законом № 2876-ІХ.
Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено таке.
Як вбачається з матеріалів справи, Головним державним інспектором відділу податкового адміністрування підприємств транспортної інфраструктури управління податкового адміністрування підприємств невиробничої сфери Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 розділу І, пункту 75.1 статті 75 розділу ІІ Податкового кодексу України, у порядку визначеному пунктом 76.2 статті 76 розділу ІІ, статті 102 розділу ІІ, пункту 89 та пункту 90 підрозділу 2, підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України було проведено камеральну перевірку щодо дотримання порядку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до таких накладних з податку на додану вартість в Єдиному реєстрі податкових накладних підприємством ТОВ «ВІДІ ЕЛІТ».
Результатами перевірки встановлення порушення граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН, визначених статтею 201, пунктом 89 підрозділу 2 розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України.
Відповідно до висновків Акта перевірки №856/Ж5/31-00-04-02-02-22/35534844 від 17.03.2025 встановлено, що дані камеральної перевірки свідчать про порушення ТОВ «ВІДІ ЕЛІТ» граничних строків реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування до податкових накладних в ЄРПН. Відповідальність платника передбачена пунктом 120-1.1 статті 120-1, пунктом 90 підрозділу розділу ХХ «Перехідні положення» Податкового кодексу України.
Позивачем були направлені заперечення на акт камеральної перевірки.
24.04.2025 року за результатами розгляду заперечень, Центральним міжрегіональним управлінням ДПС по роботі з великими платниками податків було прийнято податкове повідомлення-рішення №904/Ж10/31-00-04-02-02-27, у відповідності до якого до ТОВ «ВІДІ ЕЛІТ» за затримку реєстрації накладних/розрахунків коригування до податкових накладних застосовано штраф у розмірі 137 847,26 грн.
За результатами розгляду скарги, ДПС України прийнято рішення від 10.06.2025 № 16711/6/99-00-06-03-01-06, яким податкове повідомлення-рішення від 24.04.2025 №904/Ж10/31-00-04-02-02-27 залишено без змін, а скаргу - без задоволення.
Не погоджуючись з вказаним податковим повідомленням-рішенням в частині застосування штрафу у розмірі 82 627,35 грн, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про обґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.
Податковий кодекс України регулює відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час адміністрування податків та зборів, а також відповідальність за порушення податкового законодавства (пункт 1.1. статті 1 Податкового кодексу України) (далі - ПК України).
За приписами пункту 201.1 статті 201 ПК України на дату виникнення податкових зобов`язань платник податку зобов`язаний скласти податкову накладну в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, кваліфікованого електронного підпису уповноваженої платником особи та зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних у встановлений цим Кодексом термін.
Відповідно до абзацу 1 пункту 201.10 статті 201 ПК України при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
При цьому, згідно з абзацом 4 пункту 201.10 статті 201 ПК України податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.
За змістом абзацу 14 пункту 201.10 статті 201 ПК України реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків:
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені;
- для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені;
- для зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, - протягом 20 календарних днів, що настають за останнім календарним днем місяця, в якому вони складені;
- для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем).
У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Із аналізу викладених приписів ПК України можна дійти висновку, що продавець товарів/послуг зобов`язаний зареєструвати в ЄРПН податкові накладні з дотриманням строків, встановлених абзацом 14 пункту 201.10 статті 201 ПК України.
За своєю правовою природою норма, викладена в абзаці 14 пункту 201.10 статті 201 ПК України, є нормою зобов`язального характеру (норма-припис), а отже має існувати норма, яка передбачає відповідальність за невиконання платником податку зобов`язання у вигляді обов`язку реєстрації податкової накладної.
Положеннями статті 120-1 ПК України визначена відповідальність платників податків за порушення строків реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних та допущення помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної. Тобто, законодавець передбачив для платників податків відповідальність за порушення пункту 201.10 статті 201 ПК України.
Так, згідно із пунктом 120-1.1 статті 120 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість; податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою; податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами а - г цього пункту, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної; податкової накладної, складеної відповідно до абзацу одинадцятого пункту 201.4 статті 201 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі:
- 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів;
- 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів;
- 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів;
- 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів;
- 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.
У разі порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 і 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі 2 відсотків обсягу постачання (без податку на додану вартість), але не більше 1020 гривень, при реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних:
податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції з постачання товарів/послуг, що звільняються від оподаткування податком на додану вартість;
податкової накладної/розрахунку коригування, складеної на операції, що оподатковуються за нульовою ставкою;
податкової накладної, складеної відповідно до пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу у разі здійснення операцій, визначених підпунктами «а»- «г» пункту 198.5 статті 198 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної;
податкової накладної, складеної відповідно до статті 199 цього Кодексу, та розрахунку коригування, складеного до такої податкової накладної.
Системний аналіз викладених норм законодавства дає підстави для висновку про те, що порушення платником податку на додану вартість граничного строку реєстрації податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних є підставою для застосування до такого платника прогресивної шкали штрафу в залежності від кількості днів порушення строку реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування, а також штрафу за відсутність реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування.
При цьому, податкове правопорушення за несвоєчасну реєстрацію податкової накладної є вчиненим із моменту закінчення граничного терміну реєстрації податкової накладної, передбаченої пунктом 201.10 статті 201 ПК України. Строк затримки реєстрації має правове значення для визначення розміру штрафної санкції, а не для його кваліфікації.
З 12 березня 2020 року до 30 червня 2023 року на всій території України було встановлено карантин відповідно до постанов Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» (із змінами), від 20 травня 2020 року № 392 «Про встановлення карантину з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2, та етапів послаблення протиепідемічних заходів", від 22 липня 2020 року №641 «Про встановлення карантину та запровадження посилених протиепідемічних заходів на території із значним поширенням гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2», від 09 грудня 2020 року №1236 «Про встановлення карантину та запровадження обмежувальних протиепідемічних заходів з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2».
Положеннями постанови Кабінету Міністрів України від 27 червня 2023 року № 651 на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2 відмінено з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року.
Пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, за порушення податкового законодавства, вчинені протягом періоду із 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), штрафні санкції не застосовуються, крім санкцій за: порушення вимог до договорів довгострокового страхування життя чи договорів страхування в межах недержавного пенсійного забезпечення, зокрема страхування додаткової пенсії; відчуження майна, що перебуває у податковій заставі, без згоди контролюючого органу; порушення вимог законодавства в частині: обліку, виробництва, зберігання та транспортування пального, спирту етилового, алкогольних напоїв та тютюнових виробів; цільового використання пального, спирту етилового платниками податків; обладнання акцизних складів витратомірами-лічильниками та/або рівномірами-лічильниками; здійснення функцій, визначених законодавством у сфері виробництва і обігу спирту, алкогольних напоїв та тютюнових виробів, пального; здійснення суб`єктами господарювання операцій з реалізації пального або спирту етилового без реєстрації таких суб`єктів платниками акцизного податку; порушення нарахування, декларування та сплати податку на додану вартість, акцизного податку, рентної плати.
Протягом періоду із 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню.
Таким чином, перелік порушень податкового законодавства, за які контролюючим органом нараховуються штрафні санкції в період дії карантину на території України є вичерпним та не включає застосування штрафних санкцій за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних у період з 01 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.
Водночас, пункт 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України містить чітку вказівку на темпоральний критерій його застосування із 1 березня 2020 року і по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину.
Таким чином, законодавець шляхом внесення змін до ПК України запровадив мораторій на застосування штрафних санкцій, у тому числі за порушення граничних термінів реєстрації податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних у відповідний період.
Постановою від 27 червня 2023 року № 651 «Про відміну на всій території України карантину, встановленого з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2» Кабінет Міністрів України відмінив з 24 години 00 хвилин 30 червня 2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.
Разом з тим, до завершення карантину Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні» № 64/2022 від 24 лютого 2022 року в Україні введений воєнний стан, який на підставі указів Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні» продовжувався та станом на час розгляду справи триває.
З метою реалізації необхідних заходів щодо підтримки військових і правоохоронних підрозділів у відбитті збройного нападу російської федерації та забезпечення прав і обов`язків платників податків Верховна Рада прийняла Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо особливостей оподаткування та подання звітності у період дії воєнного стану» від 3 березня 2022 року № 2118-IX, який набрав чинності 7 березня 2022 року (далі по тексту - Закон № 2118-IX).
Законом № 2118-IX підрозділ 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України доповнений пунктом 69, яким установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті.
Зокрема, підпунктами 69.1, 69.9 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України визначено, що у випадку відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок, зокрема щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності, у тому числі звітності, передбаченої пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом трьох місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
Для платників податків та контролюючих органів зупиняється перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи.
Законом № 2142-IX від 24 березня 2022 року внесено зміни у підпункт 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX ПК України, а саме слова «трьох місяців» замінено словами «шести місяців».
Законом України від 12.05.2022 № 2260-ІХ "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану" (далі Закон № 2260-ІХ), який набрав чинності 27.05.2022, внесено зміни до підпункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, згідно з яким тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, введеного указом Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженим Законом України "Про затвердження Указу Президента України "Про введення воєнного стану в Україні" від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, установлено особливості для справляння податків і зборів.
Так, відповідно до підпункту 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу «Перехідні положення» ПК України (підлягає застосуванню з 27.05.2022) у разі відсутності у платника податків можливості своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, платники податків звільняються від передбаченої цим Кодексом відповідальності з обов`язковим виконанням таких обов`язків протягом шести місяців після припинення або скасування воєнного стану в Україні.
У разі відсутності можливості у платника податків щодо своєї філії, представництва, відокремленого чи іншого структурного підрозділу своєчасно виконати свій податковий обов`язок щодо дотримання термінів сплати податків та зборів, подання звітності та/або документів (повідомлень), у тому числі передбачених статтями 39 і 39-2, пунктом 46.2 статті 46 цього Кодексу, реєстрації у відповідних реєстрах податкових або акцизних накладних, розрахунків коригування, подання електронних документів, що містять дані про фактичні залишки пального та обсяг обігу пального або спирту етилового тощо, такий платник податків звільняється від відповідальності, визначеної цим Кодексом, у межах діяльності, що провадиться через такі філії, представництва, відокремлені чи інші структурні підрозділи, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.
Відтак, з набранням чинності Законом № 2260-IX передбачене підпунктом 69.1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України звільнення від відповідальності поставлене в залежність від підтвердження у визначеному законодавством порядку можливості чи неможливості виконання платником податків обов`язку, зокрема, щодо реєстрації у відповідному реєстрі податкових накладних.
Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо сприяння відновленню енергетичної інфраструктури України» від 13 грудня 2022 року № 2836-IX (далі Закон № 2836-IX), який набрав чинності 03 січня 2023 року, підпункт 69.1 викладено у новій редакції, зокрема відповідно до абзаців третього п`ятого цього пункту платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо:
реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року.
реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних зведених податкових накладних та/або розрахунків коригування до таких зведених податкових накладних, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, складених за операціями, визначеними пунктом 198.5 статті 198 та пунктом 199.1 статті 199 цього Кодексу, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 20 липня 2022 року.
Згідно з підпунктом 69.1-1 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України в редакції Закону № 2260-IX від 12.05.2022 платники податку на додану вартість зобов`язані забезпечити у строки, встановлені підпунктом 69.1 цього пункту, реєстрацію податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних, граничний термін реєстрації яких припадає на періоди, зазначені у підпункті 69.1 цього пункту, та уточнити (привести у відповідність) податковий кредит, задекларований платниками на підставі наявних у платника первинних (розрахункових) документів, з урахуванням даних податкових накладних та/або розрахунків коригування, зареєстрованих в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Положеннями абзацу 18 підпункту 69.2 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ Перехідні положення ПК України в редакції Закону № 2260-IX від 12.05.2022 визначено, що у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок до платників податків застосовується відповідальність згідно з цим Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 цього Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності. При цьому вимоги законодавства щодо мораторію (зупинення) застосування штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) на період дії воєнного, надзвичайного стану та/або на період дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), не застосовуються.
Отже, вищенаведеною нормою права, яка підлягає застосуванню з 27.05.2022, поновлено відповідальність платників податків у разі виявлення порушень законодавства за результатами проведення перевірок згідно з Кодексом, законами, контроль за виконанням яких покладено на контролюючі органи, з урахуванням обставин, передбачених підпунктом 112.8.9 пункту 112.8 статті 112 Кодексу, що звільняють від фінансової відповідальності.
З огляду на наведене вище правове регулювання спірних правовідносин суд зазначає, що платник податків звільняється від відповідальності за несвоєчасну реєстрацію податкових накладних в період дії мораторію, запровадженого пунктом 52-1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України, а саме з 01 березня 2020 року по 26 травня 2022 року (тобто до дня набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо особливостей податкового адміністрування податків, зборів та єдиного внеску під час дії воєнного, надзвичайного стану") за умови реєстрації такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування в Єдиному реєстрі податкових накладних до 15.07.2022.
Зазначений висновок відповідає правовій позиції Верховного Суду, викладеній у постанові від 16.04.2024 по справі № 460/21543/23.
Разом з цим, у контексті застосування до спірних правовідносин пункту 52-1 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України правове значення має саме факт вчинення відповідного порушення, складом, якого, в даному випадку, є порушення строку реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Оскільки податкове правопорушення щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних є триваючим порушенням, початком якого є наступний день за останнім (граничним) днем реєстрації податкової накладної, а припиняється таке порушення в день фактичної реєстрації податкової накладної в ЄРПН, то у випадку коли податкова накладна/розрахунок коригування складена(ий) в період дії мораторію, а зареєстрована(ий) в ЄРПН після скасування дії мораторію (тобто після 26 травня 2022 року), відповідальність за порушення строків реєстрації податкових накладних застосовується за період у якому підстави для звільнення від відповідальності перестали існувати.
У той же час, як зазначено вище, пунктом 69.1 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» ПК України (з урахуванням змін, внесених Законом України від 13 грудня 2022 року № 2836-IX) установлено, що платники податків, які мають можливість своєчасно виконувати обов`язки, звільняються від відповідальності за несвоєчасне виконання таких обов`язків щодо: реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних такими платниками податкових накладних та розрахунків коригування, дата складання яких припадає на період з 1 лютого по 31 травня 2022 року, за умови забезпечення їх реєстрації не пізніше 15 липня 2022 року.
Отже, якщо податкові накладні/розрахунки коригування складені платником в період з 01 лютого по 31 травня 2022 року, а зареєстровані в ЄРПН з порушенням строку після 15 липня 2022 року, у контролюючого органу є підстави для застосування штрафних (фінансових) санкцій відповідно до пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК України.
В період дії воєнного стану правовідносини щодо реєстрації податкової накладної/розрахунку коригування в ЄРПН регулюються нормами ПК України з урахуванням особливостей, визначених у пункті 69 підрозділу 10 розділу XX «Перехідні положення» цього кодексу.
Судом встановлено, що за результатами проведеної перевірки позивача контролюючим органом було виявлено порушення термінів реєстрації податкових накладних в ЄРПН за січень-вересень 2022 року, травень 2023 року, листопад 2024 року.
За змістом наданого розрахунку встановлено реєстрацію з порушенням строку наступних накладних:
За 2022 рік:
№885 від 18.01.2022, дата фактичної реєстрації – 29.12.2022, кінцевий термін реєстрації 27.05.2022, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 216, сума штрафних санкцій – 6 666,67 грн;
№926 від 02.02.2022, дата фактичної реєстрації – 29.12.2022, кінцевий термін реєстрації 14.07.2022, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 168, сума штрафних санкцій – 13 333,33 грн;
№927 від 03.02.2022, дата фактичної реєстрації – 29.12.2022, кінцевий термін реєстрації 14.07.2022, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 108, сума штрафних санкцій – 10 196,03 грн;
№581 від 19.07.2022, дата фактичної реєстрації – 17.08.2022, кінцевий термін реєстрації 15.08.2022, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 2, сума штрафних санкцій – 25 531,33 грн; (в даній частині не оскаржується позивачем) 
№954 від 29.07.2022, дата фактичної реєстрації – 17.08.2022, кінцевий термін реєстрації 15.08.2022, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 2, сума штрафних санкцій – 29 405,23 грн; (в даній частині не оскаржується позивачем) 
№946 від 04.08.2022, дата фактичної реєстрації – 13.09.2022, кінцевий термін реєстрації 31.08.2022, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 13, сума штрафних санкцій – 56,33 грн;
№457 від 12.08.2022, дата фактичної реєстрації – 01.09.2022, кінцевий термін реєстрації 31.08.2022, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 82,65 грн;
№916 від 06.09.2022, дата фактичної реєстрації – 06.09.2022, кінцевий термін реєстрації 20.10.2022, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 20, сума штрафних санкцій – 336,26 грн;
за 2023 рік
№591 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 10,23 грн;
№591 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 13,91 грн;
№577 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 3,35 грн;
№588 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 567,77 грн;
№597 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 7,02 грн;
№575 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 116,67 грн;
№558 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 67,21 грн;
№578 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 228,44 грн;
№582 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 24,48 грн;
№584 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 42,45 грн;
№590 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 30,08 грн;
№598 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 26,26 грн;
№560 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 16 286,67 грн;
№596 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 72,65 грн;
№565 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 2 593,33 грн;
№567 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 100, 00 грн;
№568 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 15,30 грн;
№557 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 14,00 грн;
№562 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 2433,33 грн;
№587 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 38,30 грн;
№593 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 13,40 грн;
№564 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 6315,24 грн;
№561 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 10386,67 грн;
№576 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 35,47 грн;
№586 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 6,48 грн;
№566 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 200, 00 грн;
№559 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 123,17 грн;
№585 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 6,03 грн;
№571 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 1,30 грн;
№594 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 9,31 грн;
№569 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 9,99 грн;
№581 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 14,11 грн;
№599 від 16.05.2023, дата фактичної реєстрації – 19.06.2023, кінцевий термін реєстрації 18.06.2023, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 1, сума штрафних санкцій – 5,36 грн;
за 2024 рік
№1551 від 03.11.2024, дата фактичної реєстрації – 17.12.2024, кінцевий термін реєстрації 05.12.2024, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 12, сума штрафних санкцій – 37,72 грн;
№1553 від 06.11.2024, дата фактичної реєстрації – 17.12.2024, кінцевий термін реєстрації 05.12.2024, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 12, сума штрафних санкцій – 30,22 грн;
№1546 від 08.11.2024, дата фактичної реєстрації – 17.12.2024, кінцевий термін реєстрації 05.12.2024, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 12, сума штрафних санкцій – 354,51 грн;
№1549 від 11.11.2024, дата фактичної реєстрації – 17.12.2024, кінцевий термін реєстрації 05.12.2024, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 12, сума штрафних санкцій – 5257,93 грн;
№1547 від 11.11.2024, дата фактичної реєстрації – 18.12.2024, кінцевий термін реєстрації 05.12.2024, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 13, сума штрафних санкцій – 11 462,52 грн;
№1176 від 27.12.2024, дата фактичної реєстрації – 22.01.2025, кінцевий термін реєстрації 18.01.2025, кількість календарних днів порушення граничного терміну реєстрації 4, сума штрафних санкцій – 283,33 грн;(в даній частині не оскаржується позивачем) 
Суд відмічає, що механізм внесення відомостей, що містяться у податковій накладній та/або розрахунку коригування кількісних і вартісних показників до неї, до Єдиного реєстру податкових накладних (далі - Реєстр) визначає Порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затверджених Постановою Кабінету Міністрів України від 29.12.2010 №1246 (далі Порядок №1246).
Згідно із пунктом 2 Порядку №1246 операційний день - частина дня, протягом якої здійснюються прийняття від платників податку податкових накладних та/або розрахунків коригування та реєстрація або зупинення реєстрації.
В силу вимог пункту 3 Порядку №1246 операційний день триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин. Технічне обслуговування та регламентні роботи, що потребують зупинки Реєстру, не проводяться протягом операційного дня, крім аварійних випадків. Якщо граничні строки реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування припадають на вихідний, святковий або неробочий день, такий день вважається операційним днем.
За правилами пунктів 10-14 Порядку №1246 до Реєстру приймаються податкова накладна та/або розрахунок коригування, складені в електронній формі з накладенням:
кваліфікованого електронного підпису головного бухгалтера (бухгалтера) або кваліфікованого електронного підпису керівника (у разі відсутності у постачальника (продавця) посади бухгалтера) та кваліфікованої електронної печатки (у разі наявності) постачальника (продавця), що є юридичною особою;
кваліфікованого електронного підпису постачальника (продавця), що є фізичною особою - підприємцем.
При цьому розрахунок коригування, що підлягає реєстрації отримувачем (покупцем), приймається до Реєстру, якщо він складений з накладенням постачальником (продавцем) та отримувачем (покупцем) кваліфікованого електронного підпису відповідно до абзаців першого - третього цього пункту.
Для делегування права підпису податкової накладної та/або розрахунку коригування іншій посадовій особі платник податку повідомляє про таку особу, в тому числі дані кваліфікованого сертифіката відкритого ключа зазначеної особи, орган ДПС за основним місцем обліку (за неосновним місцем обліку - для платників податку, які змінили місцезнаходження та для яких сплата визначених законодавством податків і зборів після такої реєстрації здійснюється за місцем попередньої реєстрації до закінчення поточного бюджетного періоду) відповідно до Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
Після накладення кваліфікованого електронного підпису платник податку здійснює шифрування податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі та надсилає їх ДПС за допомогою засобів інформаційних, телекомунікаційних, інформаційно-телекомунікаційних систем з урахуванням вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку. Примірник податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронній формі зберігається у платника податку.
Після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДПС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки:
відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту);
чинності кваліфікованого електронного підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування;
дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу;
наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1 статті 201 Кодексу;
наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.);
наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується;
факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами;
наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування;
дотримання вимог Законів України Про електронні довірчі послуги, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція).
Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДПС.
У той же час підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України установлено, що, на період до припинення або скасування воєнного, надзвичайного стану на території України, з метою захисту прав платників, збереження та захисту даних надання електронних сервісів та приймання електронних документів від платників податків здійснюються у робочі дні з 8 години до 18 години.
Вказані зміни до ПК України внесені на підставі Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану» від 15.03.2022 № 2120-IX, який набув чинності 17.03.2022 (далі Закон № 2120-IX).
Суд аналізуючи наведені положення звертає увагу на те, що дія підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України поширюється на правовідносини, які складаються в процесі приймання електронних документів контролюючим органом, проте не регулює питання надсилання таких документів платником податків не встановлюючи жодних обмежень поведінки платника щодо вчинення дій, спрямованих на реалізацію виконання обов`язку щодо подання відповідних даних контролюючому органу.
Правове значення підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України полягає в тому, що цією нормою звільнено контролюючий орган від обов`язку забезпечувати функціонування електронних сервісів після 18 години та у позаробочі дні.
Разом із тим аналізований правовий припис підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України не стосується порядку вчинення дій платником податків, а отже, не змінює граничних строків та порядку реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування в аспекті спрямованих платником дій для таких цілей.
Так, контролюючий орган вчиняє дії щодо прийняття податкових накладних/розрахунків коригування та надсилання квитанцій в інші строки та з урахуванням обмежень, введених підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України - у робочі дні з 8 години до 18 години. Тобто, такі скорочені строки вчинення дій контролюючим органом щодо прийняття електронних документів не означають одночасного обмеження платника податків щодо виконання податкового обов`язку поданням податкових накладних/розрахунків коригування на реєстрацію.
Виходячи зі співвідношення предметів регулювання підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України на норм статті 201 ПК України та Порядку № 1246, вчиненню платником дій щодо надіслання на реєстрацію податкових накладних/розрахунків коригування у визначений у Порядку № 1246 строк кореспондують дії контролюючого органу щодо приймання та проведення реєстрації означених накладних відповідно до строків, установлених у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, що становить належний порядок вчинення платником дій з надсилання та прийняття контролюючим органом для реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування під час воєнного стану.
При цьому, задля забезпечення належної реалізації процедури реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування, контролюючий орган зобов`язаний прийняти податкові накладні/розрахунки коригування, надіслані у межах граничних строків та впродовж операційного дня, визначених для платника у Порядку № 1246, та на наступний робочий день до 18 години, якщо прийняття таких податкових накладних/розрахунків коригування є неможливим у межах попереднього дня з урахуванням строків у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України, прийняти їх та зареєструвати. Іншими словами, у контролюючого органу зберігається обов`язок належного реагування на правомірні дії платника, але з урахуванням обмеженого робочого часу податкового органу згідно з підпунктом 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України.
Суд зазначає, що у подальшому законодавець усунув неоднозначність правового регулювання закріпивши у підпункті 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України положення про те, що операційний день для реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, на який припадає граничний строк реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування, триває з 0 годин 00 хвилин до 24 години 00 хвилин. Ці зміни внесені до підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України згідно із Законом України від 12 січня 2023 року № 2876-IX «Про внесення змін до розділу XX «Перехідні положення» Податкового кодексу України щодо відновлення обмеження перебування грального бізнесу на спрощеній системі оподаткування», який набрав чинності 8 лютого 2023 року.
Отже, суд констатує, що операційний день для направлення платником податків податкової накладної/розрахунку коригування до податкової накладної в ЄРПН триває в робочі дні з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин.
Таким чином до спірних правовідносин слід застосовувати пункт 3 Порядку № 1246, а не положення підпункту 69.18 пункту 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПК України.
Аналогічний правовий підхід викладено у постанові Верховного Суду від 14.12.2023 у справі № 260/5659/22.
Отже, перевіряючи наявність/відсутність порушення граничних строків реєстрації, суд бере до уваги період складення податкових накладних , граничний строк їх реєстрації, з урахуванням внесених змін до законодавства, які описані вище, та тривалість операційного дня для направлення платником податків податкової накладної/розрахунку коригування до податкової накладної в ЄРПН - з 8 години 00 хвилин до 20 години 00 хвилин.
Встановленні судом податкові накладні від 16.05.2023 за номерами №597, №591, №592, №577, №588, №575, №558, №578, №582, №584, №590, №598, №560, №596, №565, №567, №568, №557, №562, №587, №564, №561, №576, №586, №566, №559, №585, №571, №594, №569, №581, №599, №593 щодо яких платником податків (позивачем) не порушено строки їх реєстрації в ЄРПН, у зв`язку з направленням їх у строки встановлені законом та в межах операційного дня та на які поширює свою дії положення підпункт 69.2 пункту 69.2 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення ПК України, 
Так, відповідно до наданих позивачем до матеріалів справи доказами про відправку податкових накладних вбачається, що вказані податкові накладні були направлені до контролюючого органу на реєстрацію 15.06.2023.
Також судом враховано, що оскільки протягом операційного дня платником податку не було отримано відповідних квитанцій про реєстрацію/не реєстрацію даних податкових накладних позивачем було повторно направлено на реєстрацію дані податкові накладні 16.06.2023 та 19.06.2023. 
Верховний Суд у постанові від 21.08.2025 по справі № 580/10046/23 зазначив, що у випадку встановлення контролюючим органом під час проведення камеральної перевірки на підставі сукупності відповідних даних податкових декларацій та електронних систем і реєстрів, а також обставин, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог податкового законодавства, контролюючий орган не позбавлений можливості констатувати в діяннях платника податків винного діяння в умисній формі. При цьому, такі обставини з відповідним обґрунтуванням висновків про умисність діяння в обов`язковому порядку мають бути зазначені в акті камеральної перевірки.
Крім того, при вирішенні спорів такої категорії судам необхідно встановлювати, чи вжив позивач всі достатні, необхідні та залежні від нього заходи з метою дотримання правил та норм, визначених у положеннях чинного законодавства, чи діяв він добросовісно, чи вчиняв всі необхідні активні дії, зокрема, щодо повідомлення відповідача про неможливість сплати податкових зобов`язань через відсутність коштів на рахунках чи неможливістю їх використання та щодо відшукування необхідних коштів.
З`ясування вищезазначених обставин має суттєве значення для повного та всебічного розгляду справи та прийняття обґрунтованого та законного рішення. В той час, недослідження вказаних питань під час судового розгляду справи призводить до невмотивованих, необґрунтованих висновків щодо відсутності чи наявності умислу в діях платників податків, без достатніх на те підстав.
Невиконання або неналежне виконання встановлених законодавством правил завжди є наслідком дій (бездіяльності) особи, які кваліфікуються як умисні, оскільки як невиконання так і неналежне виконання є порушенням обов`язків, закріплених за платником податків у статті 16 ПК України.
Вина є характеризуючою обставиною дій (бездіяльності) особи, яка полягає у тому, що особа повинна та може дотримуватися встановлених Кодексом правил та норм. Вина (у визначених ПК України випадках) в податкових правопорушеннях нерозривно пов`язана з встановленням умислу. У противагу цьому слід зазначити, що умисел у діях платника податків відсутній, якщо результат його поведінки не залежить від змісту і порядку дій. Тобто у разі, коли платник, діючи своєчасно, добросовісно й з належною обачністю не зміг би уникнути негативних наслідків податкового характеру. Відтак, особа вважається такою, що умисно допустила порушення податкової дисципліни, якщо буде встановлено, що вона мала можливість для дотримання правил та норм, за порушення яких ПК України передбачена відповідальність, проте не вжила достатніх заходів щодо їх дотримання.
При цьому обов`язок доведення вини покладено саме на контролюючий орган і без виконання якого особу неможливо притягнути до фінансової відповідальності за податкове правопорушення, для кваліфікації якого умовою є наявність вини.
У випадку встановлення контролюючим органом під час проведення перевірки на підставі сукупності відповідних даних податкової інформації обставин, які свідчать, що платник податків удавано, цілеспрямовано створив умови, які не можуть мати іншої мети, крім як невиконання або неналежне виконання вимог податкового законодавства, контролюючий орган не позбавлений можливості констатувати в діяннях платника податків вини в умисній формі.
Вказана позиція підтримана у постановах Верховного Суду від 21.08.2025 по справі № 580/10046/23, від 08.05.2025 по справі № 460/20441/23.
Також практикою Верховного Суду (постанови від 25.04.2023 у справі № 820/2513/17, від 22.05.2025 у справі № 240/24836/23) встановлено, що вчинення платником податків всіх залежних від нього дій для своєчасної реєстрації податкової накладної, яка не відбулась внаслідок протиправної поведінки суб`єкта владних повноважень, від якого залежало забезпечення можливості належним чином виконати цей обов`язок, унеможливлює притягнення такого платника податків до відповідальності.
Разом з цим, в ході розгляду справи, за наслідком дослідження матеріалів справи, судом встановлено, що позивачем дотримано строки реєстрації податкових накладних, які встановлені пунктом 201.10 статті 201 ПК України, та на які не розповсюджується дія положень підпункту 69.2 пункту 69.2 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення ПК України, оскільки останні відправлені платником податків для їх реєстрації в ЄРПН в межах операційного дня, який встановлений положеннями пункту 3 Порядку № 1246, тобто до 20:00, та у строки встановлені пунктом 201.10 статті 201 ПК України.
Дані обставини підтверджуються протоколами руху документа/звіта та пов`язаних з ним повідомлень/квитанцій, які містять в матеріалах справи
Податкові накладні та докази, які підтверджують їх направлення для реєстрації в ЄРПН платником податків (позивачем) містяться в матеріалах справи.
Таким чином, з огляду на встановлені під час розгляду справи обставини, суд прийшов до висновку, що у діях платника відсутня вина щодо несвоєчасної реєстрації податкових накладних від 16.05.2023 за номерами №597, №591, №592, №577, №588, №575, №558, №578, №582, №584, №590, №598, №560, №596, №565, №567, №568, №557, №562, №587, №564, №561, №576, №586, №566, №559, №585, №571, №594, №569, №581, №599, №593, оскільки позивачем вживались достатні заходи з метою своєчасної реєстрації податкових накладних.
Разом з цим суд наголошує, що контролюючий орган, заперечуючи щодо задоволення позовних вимог, хоча і подав відзив на позовну заяву, проте мотиви та доводи, якими він обґрунтовує підстави для відмови у задоволенні позовних вимог є такими, що не стосуються фактичних обставин справи.
Відповідно до розрахунку штрафних санкцій до податкового повідомлення-рішення сума штрафу за вказаними податковими накладними складає 39 812,98 грн., а тому вказаний розмір штрафних санкцій безпідставно застосовано відповідачем до позивача.
Щодо податкових накладних/розрахунків коригування від 18.01.2022 №885, від 02.02.2022 №926, від 03.02.2022 №927, від 04.08.2022 №946, від 12.08.2022 №457, від 06.09.2022 №916, від 03.11.2024 №1551, від 06.11.2024 №1553, від 08.11.2024 №1546, від 11.11.2024 №1549, від 11.11.2024 №1547, суд зазначає таке.
При здійснення операцій з постачання товарів та послуг (згідно з пунктом 201.10 ПКУ платник податків зобов`язаний в установлений термін скласти податкову накладну, зареєструвати її в ЄРПН та надати покупцю за його вимогою. 
Податкова накладна, складена та зареєстрована в ЄРПН платником податку, який здійснює операції з постачання товарів та послуг, є для покупця таких товарів та послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту. У випадку реєстрації постачальником податкової накладної на неплатника, покупець не має права скористатися податковим кредитом. 
У випадках, коли покупець своєчасно не повідомив, що є платником ПДВ та вимагає надати йому зареєстровану податкову накладну, використовуючи алгоритм прописаний у листі ДФСУ від 27.11.2018 р. № 36942/7/99-99-15-03-02-17, постачальник повинен виправити таку помилку шляхом складання та реєстрації в ЄРПН нової податкової накладної (з вірними реквізитами покупця), а також скласти розрахунок коригування на помилкову накладну (для відновлення ліміту в СЕА ПДВ). 
Відповідно до пункту 12 Правил заповнення податкової накладної, затвердженими Наказом Міністерства фінансів України №1307 від 31.12.2015, у разі постачання товарів/послуг отримувачу (покупцю), який не зареєстрований як платник податку, та у разі складання податкової накладної за щоденним підсумком операцій у графі «Отримувач (покупець)» зазначається «Неплатник», а у рядку «Індивідуальний податковий номер отримувача (покупця)» проставляється умовний ІПН «100000000000».
Згідно з пунктом 21 Порядку №1307, у разі здійснення коригування сум податкових зобов`язань, а також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг, відповідно до статті 192 розділу V ПК постачальник (продавець) товарів/послуг складає розрахунок коригування кількісних і вартісних показників до податкової накладної за формою згідно з додатком 2 до податкової накладної. Не допускається виправлення даних щодо дати складання податкової накладної та її порядкового номера.
Судом з матеріалі справи встановлено, що позивач склав та вчасно подав на реєстрацію податкові накладні: 
- №439 від 18.01.2022 на обсяг постачання 83 333,33 грн. (без ПДВ), сума ПДВ 16 666,67 грн.; 
- №72 від 02.02.2022 на обсяг постачання 166 666,67 грн. (без ПДВ), сума ПДВ 33 333,33 грн.;
- №110 від 03.02.2022 на обсяг постачання 127 450,42 грн. (без ПДВ), сума ПДВ 25 490,08 грн.; 
- №131 від 04.08.2022 на обсяг постачання 2816,32 грн. (без ПДВ), сума ПДВ 563,27 грн.; 
- №349 від 12.08.2022 на обсяг постачання 4132,52 грн. (без ПДВ), сума ПДВ 826,50 грн.; 
- №134 від 06.09.2022 на обсяг постачання 8 406,40 грн. (без ПДВ), сума ПДВ 1681,28 грн.; 
- №128 від 03.11.2024 на обсяг постачання 9 429,64 грн. (без ПДВ), сума ПДВ 1 885,93 грн.; 
- №284 від 06.11.2024 на обсяг постачання 7 555,42 грн. (без ПДВ) сума ПДВ 1 511,09 грн.; 
- №354 від 08.11.2024 на обсяг постачання 88 627,50 грн. (без ПДВ) сума ПДВ 17 725,50 грн.; 
- №473 від 11.11.2024 на обсяг постачання 2 865 629,17 грн. (без ПДВ) сума ПДВ 573 125,83 грн.; 
- №502 від 11.11.2024 на обсяг постачання 64 483,49 грн. (без ПДВ) сума ПДВ 12 896,70 грн.
В ході здійснення господарської діяльності позивачем встановлено, що вищевказані податкові накладні подані на реєстрації з невірним зазначенням назви платника (умовно зазначено «Неплатник») та індивідуальним податковим номером (умовно зазначено - 1000000000000).
В подальшому позивачем в Єдиному реєстрі податкових накладних зареєстровано нові податкові накладні з вірно вказаним реквізитами покупці, а саме: 
№885 від 18.01.2022 на обсяг постачання 83 333,33 грн. (без ПДВ), сума ПДВ 16 666,67 грн. по взаємовідносинах з ФОП ОСОБА_1 , дата реєстрації 29.12.2022;
№926 від 02.02.2022 на обсяг постачання 166 666,67 грн. (без ПДВ), сума ПДВ 33 333,33 грн. по взаємовідносинах з ФОП ОСОБА_1 ; дата реєстрації 29.12.2022;
№927 від 03.02.2022 на обсяг постачання 127 450,42 грн. (без ПДВ), сума ПДВ 25 490,08 грн. по взаємовідносинах з ФОП ОСОБА_1 ; дата реєстрації 29.12.2022;
№946 від 04.08.2022 на обсяг постачання 2816,32 грн. (без ПДВ), сума ПДВ 563,27 грн. по взаємовідносинах з ТОВ «Транспортна компанія «Трансфер»; дата реєстрації 13.09.2022;
№457 від 12.08.2022 на обсяг постачання 4132,52 грн. (без ПДВ), сума ПДВ 826,50 грн. по взаємовідносинах ТОВ «ІКС-МАРКЕТ»; дата реєстрації 01.09.2022;
№916 від 06.09.2022 на обсяг постачання 8 406,40 грн. (без ПДВ), сума ПДВ 1681,28 грн. по взаємовідносинах ТОВ «Стілнет»; дата реєстрації 20.10.2022;
№1551 від 03.11.2024 на обсяг постачання 9 429,64 грн. (без ПДВ), сума ПДВ 1 885,93 грн. по взаємовідносинах з ТОВ «Діброва Агро»; дата реєстрації 17.12.2024;
№1553 від 06.11.2024 на обсяг постачання 7 555,42 грн. (без ПДВ) сума ПДВ 1 511,09 грн. по взаємовідносинах Торгово-посередницьке приватне підприємство «УКРТОРГСЕРВІС»; дата реєстрації 17.12.2024;
№1546 від 08.11.2024 на обсяг постачання 88 627,50 грн. (без ПДВ) сума ПДВ 17 725,50 грн. по взаємовідносинах з ТОВ «Бунаста Україна»; дата реєстрації 17.12.2024;
№1547 від 11.11.2024 на обсяг постачання 2 865 629,17 грн. (без ПДВ) сума ПДВ 573 125,83 грн. по взаємовідносинах з ТОВ «Бунаста Україна»; дата реєстрації 18.12.2024;
№1549 від 11.11.2024 на обсяг постачання 64 483,49 грн. (без ПДВ) сума ПДВ 12 896,70 грн. по взаємовідносинах з ТОВ «Бунаста Україна»; дата реєстрації 17.12.2024.
Таким чином, матеріалами адміністративної справи підтверджено, що після складання розрахунків коригування позивачем зареєстровані в ЄРПН нові податкові накладні з зазначенням вірного податкового номеру покупця у графі «Індивідуальний податковий номер», на ту ж саму суму та з тими самими реквізитами, що і первісні податкові накладні.
Саме такий порядок дій платника податків щодо виправлення помилки, допущеної при заповненні поля «Індивідуальний податковий номер», описаний Державною податковою службою України у Загальнодоступному інформаційно-довідковому ресурсі, Листах ДПС України від 27.11.2018 №36942/7/99-99-15-03-02-17 та інших.
Виправлення відомостей про індивідуальні податкові номери покупця не має наслідком ані збільшення суми компенсації вартості товарів, ані зменшення такої суми.
В свою чергу Постановою Кабінету Міністрів України від 16.10.2016 №569 затверджено Порядок електронного адміністрування податку на додану вартість (надалі за текстом -Порядок), що визначає механізм відкриття та закриття рахунків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість (далі - податок), особливості складення податкових накладних та розрахунків коригування кількісних і вартісних показників до податкових накладних (далі - розрахунки коригування) у такій системі, а також механізм проведення розрахунків з бюджетом з використанням зазначених рахунків.
Крім того Пункт 15 Порядку електронного адміністрування податку на додану вартість встановлює, що якщо після постачання/надання товарів/послуг змінюється сума компенсації їх вартості, включаючи наступний за постачанням перегляд цін, перерахунок у разі повернення товарів/послуг особі, яка їх надала, або під час повернення постачальником суми попередньої оплати товарів/послуг, суми податкових зобов`язань і податкового кредиту постачальника та отримувача товарів/послуг підлягають відповідному коригуванню на підставі розрахунку коригування, зареєстрованого в Реєстрі.
Відповідно до пункту 192.1 статті 192 ПК України розрахунок коригування до податкової накладної складається також у випадку виправлення помилок, допущених при складанні податкової накладної, у тому числі не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг.
Надана платнику податків абазом 4 пункту 192.1 статті 192 ПК України можливість скласти розрахунок коригування до податкової накладної у випадку виправлення помилок не пов`язаних із зміною суми компенсації вартості товарів/послуг - це єдиний шлях виправлення таких помилок.
Виправлення зазначених помилок не тягне за собою накладення штрафу за порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
В постанові Верховного Суду від 26.03.2019 у справі №821/826/16 зазначено, що оскільки позивачем (самостійно виявивши недоліки раніше зареєстрованих податкових накладних) були виписані відповідні розрахунки коригування до своєчасно зареєстрованих податкових накладних з умовним податковим номером покупців і на таку ж саме дату податкові накладні з їх індивідуальним податковим номером та зареєстровано зазначені документи в Єдиному реєстрі податкових накладних з метою виправлення раніше допущеної помилки, то зазначені дії не можуть бути розцінені як несвоєчасна реєстрація накладної з вини платника податку-продавця.
Аналогічна позиція також міститься у постанові Верховного Суду від 30.11.2018 по справі №810/222/18.
Як зазначалося вище, відповідно до положень статті 109 ПК України, податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи. Вчинення платниками податків, їх посадовими особами та посадовими особами контролюючих органів порушень законів з питань оподаткування та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України.
Отже, податкове правопорушення - противоправне, винне діяння, в вигляді навмисної або ненавмисної дії або бездіяльності суб`єкта податкових відносин, який порушує права і інтереси учасників даного виду суспільних відносин, за яке законодавством встановлена певна відповідальність фінансового, адміністративного або кримінального характеру. Протиправність податкового правопорушення полягає в недотриманні правової форми даного діяння, винність полягає в здійсненні даного порушення навмисно або з необережності.
Тобто, визначальною умовою для застосування штрафних (фінансових) санкцій є вчинення порушення вимог податкового законодавства, що вчинено за наявності протиправних дій суб`єкта господарювання націлених на вчинення такого порушення.
Таким чином оцінка правомірності поведінки платників податків здійснюється на підставі норм податкового та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, з врахуванням наявності, такої обов`язкової умови як наявність вини у діях платника податку при вчиненні порушення.
Відсутність такої вини унеможливлює можливість притягнення до відповідальності за податкові правопорушення.
Вказана правова позиція також викладена в постановах Верховного Суду від 30.01.2018 у справі №815/2745/17 та від 18.01.2018 у справі №804/5153/17.
Крім цього, виправлення зазначених помилок не тягне за собою накладення штрафу за порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних, що підлягають наданню покупцям - платникам податку на додану вартість, та розрахунків коригування до таких податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних.
Аналогічний правовий висновок висловлений Верховним Судом у постанову від 13.02.2020 у справі №140/106/19.
Верховний Суд у постанові від 12.02.2020 у справі №140/106/19 дійшов висновку про те, що повторна реєстрація позивачем податкових накладних є єдиним технічно можливим способом усунення помилки в раніше виписаних та вчасно зареєстрованих податкових накладних, з метою надання покупцю товарів/послуг можливості нарахувати суми податку, що відносяться до податкового кредиту.
Держава не забезпечила інших можливостей для виконання такого обов`язку, а тому застосування відповідальності за порушення граничних строків реєстрації податкових накладних є протиправним.
Отже, виходячи з норм ПК України, Порядку заповнення податкової накладної та Порядку електронного адміністрування податку на додатку вартість не встановлений порядок виправлення (заміни) статусу покупця як «Неплатника» у податковій декларації, позивач не міг вчинити будь-яких інших дій з метою такого виправлення лише як виписати нову податкову накладну.
При цьому первісні податкові накладні були подані позивачем вчасно, а подання розрахунків коригування та нових податкових накладних обумовлено лише необхідністю дотримання встановленого законодавством порядку виправлення помилки в первинно поданих накладних, шляхом подання розрахунку коригування до них та нових накладних, а тому підстав для застосування штрафу за порушення строків їх реєстрації не вбачається.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Cуду від 26 березня 2019 року у справі №821/826/16, від 30 листопада 2018 року у справі №810/222/18, від 12 лютого 2020 року у справі №140/106/19, від 24 квітня 2019 року у справі №810/3720/17, від 10 квітня 2020 року у справі №824/768/19-а, від 26 червня 2018 року у справі №805/4998/16-а
Відповідно до розрахунку штрафних санкцій до податкового повідомлення-рішення сума штрафу за вказаними податковими накладними складає 42 814,22 грн., а тому вказаний розмір штрафних санкцій безпідставно застосовано відповідачем до позивача.
З урахуванням встановлених під час розгляду справи обставинам, які підтверджуються належними доказами, суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог та скасування оскаржуваного податкового повідомлення - рішення від 24.04.2025 №904/Ж10/31-00-04-02-02-27 в частині застосування штрафу в сумі 82 627,35 грн. 
Відповідно до положень частин першої та другої статті 72 Кодексу адміністративного судочинства України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно положень статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Частиною другою статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України визначено, що у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги підлягають задоволенню, оскільки оскаржуване рішення не відповідає наведеним у частині другій статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України критеріям.
Згідно статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Судом встановлено, що під час звернення до суду позивачем було сплачено судовий збір у розмірі 3028 грн., що підтверджується платіжною інструкцією від 20.06.2025 №2103.
Відтак, зважаючи на задоволення позовних вимог, понесені позивачем судові витрати у вигляді сплаченого судового збору на суму 3028 грн. підлягають стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень - Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків.
Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
позов Товариство з обмеженою відповідальністю «ВІДІ ЕЛІТ» задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків від 24.04.2025 №904/Ж10/31-00-04-02-02-27 в частині застосування штрафу в сумі 82 627,35 грн.
Стягнути на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «ВІДІ ЕЛІТ» (08131, Київська область, с. Софіївська Борщагівка, вул. Велика Кільцева, буд. 58) понесені ним судові витрати у розмірі 3 028 (три тисячі двадцять вісім) гривень за рахунок бюджетних асигнувань Центрального міжрегіонального управління ДПС по роботі з великими платниками податків (02068, м. Київ, вул. Кошиця, буд. 3, код ЄДРПОУ 44082145).

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Шевченко А.В.