ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД ЗАКАРПАТСЬКОЇ ОБЛАСТІ

вул. Коцюбинського, 2А, м. Ужгород, 88605, e-mail: inbox@zk.arbitr.gov.ua, вебадреса: http://zk.arbitr.gov.ua 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2026 р. м. Ужгород Справа № 907/231/21 

Господарський суд Закарпатської області у складі судді Мірошниченка Д.Є., за участю секретаря судового засідання Мельник І.В.,
розглянувши справу у порядку загального позовного провадження 
за первісним позовом Комунального некомерційного підприємства "Тячівська районна лікарня Тячівської міської ради Закарпатської області", м. Тячів
до Приватного підприємства "Проектно-будівельна компанія "Євробуд", м. Мукачево
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Гемо Медика Тячів",
про стягнення заборгованості на суму 1 733 706,79 грн, в т.ч. 1 000 000,00 грн - основного боргу, 733 706,79 грн неустойки (з урахуванням зменшення позовних вимог)
та за зустрічним позовом Приватного підприємства "Проектно-будівельна компанія "Євробуд", м. Мукачево 
до Комунального некомерційного підприємства "Тячівська районна лікарня Тячівської міської ради Закарпатської області", м. Тячів 
про стягнення заборгованості за виконані будівельні роботи на суму 1 625 961,60 грн (з урахуванням зменшення позовних вимог)

За участю представників сторін:
від позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) – не з`явився
від відповідача за первісним позовом (позивача за зустрічним позовом) – не з`явився 
від третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача за первісним позовом – не з`явився

ВСТАНОВИВ:

У провадженні судді Господарського суду Закарпатської області Ушак І.Г. перебувала дана справа, спірні відносини в якій виникли між сторонами з виконання ними умов договору № 203, укладеного 04.09.2020 Комунальним некомерційним підприємством "Тячівська районна лікарня Тячівської міської ради Закарпатської області" (далі також – КНП "Тячівська районна лікарня") як замовником та Приватним підприємством "Проектно-будівельна компанія "Євробуд" (далі також – ПП "ПБК "Євробуд") як підрядником щодо капітального ремонту з переплануванням першого поверху акушерсько-гінекологічного корпусу під відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги Тячівської районної лікарні" (договір підряду).
Предметом спору у справі за первісним позовом є стягнення з ПП "ПБК "Євробуд" заборгованості на суму 1 733 706,79 грн, в т.ч. 1 000 000,00 грн основного боргу, що виник у зв`язку з невиконанням у повному обсязі робіт, вартість яких КНП "Тячівська районна лікарня" оплатила авансом, та 733 706,79 грн неустойки (з урахуванням зменшення позовних вимог) за порушення строків виконання робіт; за зустрічним позовом предметом спору є стягнення з КНП "Тячівська районна лікарня" заборгованості за виконані будівельні роботи на суму 1 625 961,60 грн (з урахуванням зменшення позовних вимог), які не прийняті замовником.
Розпорядженням керівника апарату суду від 08.03.2023 № 02-02/12/23 у зв`язку з припиненням повноважень судді Ушак І.Г., призначено повторний автоматизований розподіл даної справи.
Відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу справ Господарського суду Закарпатської області, до розгляду справи № 907/231/21 визначено суддю Андрейчука Л.В.
Ухвалою від 09.03.2023 суддею Андрейчуком Л.В. прийнято справу 907/231/21 до провадження, призначено розгляд клопотання експерта про надання сторонами необхідних для проведення експертизи додаткових матеріалів.
Ухвалою суду від 05.04.2023 клопотання судового експерта про надання необхідних для проведення експертизи додаткових матеріалів від 09.11.2022 вх. №02.3.1-02/6525/22 задоволено, зобов`язано КНП "Тячівська районна лікарня" надати необхідні для проведення експертизи додаткові матеріали, зупинено провадження у справі № 907/231/21.
Ухвалою суду від 27.04.2023 поновлено провадження у справі № 907/231/21, постановлено надіслати судовому експерту необхідні для проведення експертизи додаткові матеріали, надані ПП "ПБК "Євробуд" на виконання ухвали суду від 05.04.2023, зупинено провадження у справі № 907/231/21 до отримання судом експертних висновків.
Ухвалою від 29.06.2024 суд поновив провадження у справі, зобов`язав ПП "ПБК "Євробуд" оплатити проведення експертизи згідно з рахунком № 22-654-Е від 19.06.2023 та зупинив провадження у справі № 907/231/21 до отримання судом експертних висновків. 
16.08.2023 на адресу суду від Львівського науково-дослідного інституту судових експертиз (НДІСЕ) надійшов висновок експерта № 654-Е від 03.08.2023 за матеріалами господарської справи № 907/231/21 з додатками до нього.
Ухвалою суду від 21.01.2025 поновлено провадження у справі № 907/231/21.
На адресу Господарського суду Закарпатської області надійшло клопотання представника позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) вх. №02.3.1-02/2860/25 від 25.03.2025 про зупинення розгляду справи.
Ухвалою суду від 26.03.2025 у задоволенні клопотання представника позивача за первісним позовом (відповідача за зустрічним позовом) вх. № 02.3.1-02/2860/25 від 25.03.2025 про зупинення розгляду справи відмовлено, закрито підготовче провадження, призначено судовий розгляд справи по суті на 08.05.2025 о 14:00 год.
08.05.2025 на адресу суду надійшла спільна заява позивача і відповідача у справі №907/231/21 про врегулювання спору за участю судді.
Ухвалою суду від 08.05.2025 клопотання сторін про врегулювання спору за участю судді у справі № 907/231/21 від 08.05.2025 вх. № 02.3.1-02/4480/25 задоволено, провадження у справі № 907/231/21 зупинено, викликано сторін для проведення врегулювання спору за участю судді на спільну нараду 14.05.2025 о 14:00 год, 21.05.2025 о 14:00 год. 
Під час спільних нарад 14.05.2025, 21.05.2025, 29.05.2025, 05.06.2025 сторони по справі не дійшли згоди щодо врегулювання спору мирним шляхом та укладення мирової угоди про примирення сторін. Заяв про залишення позовів без розгляду, відмов від позовів, від сторін не надійшло. 
Станом на 05.06.2025 сторонами не подано до суду доказів мирного врегулювання спору.
Таким чином, ухвалою суду від 05.06.2025 припинено проведення процедури врегулювання спору за участю судді у справі № 907/231/21, поновлено провадження у справі № 907/231/21 та передано таку на розгляд іншому судді, визначеному в порядку, встановленому статтею 32 Господарського процесуального кодексу України (далі – ГПК України).
Протоколом повторно автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 05.06.2025 визначено суддю Мірошниченко Д.Є. для розгляду справи № 907/231/21.
Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 10.06.2025 суд постановив прийняти справу № 907/231/21 до свого провадження на стадії розгляду справи по суті та призначити судовий розгляд справи на 16.07.2025 о 10:00 год.
Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 16.07.2025 суд постановив відкласти судове засідання на 30.07.2025 о 10:00 год. з підстав, наведених у ній.
У судових засіданнях 30.07.2025, 03.09.2025, 08.10.2025, 22.10.2025, 13.11.2025, 26.11.2025 (суд відкладав розгляд справи), 10.12.2025, 18.12.2025 судом оголошувалися переви.
В судовому засіданні 18.12.2025 представник позивача за первісним позовом позовні вимоги підтримав у повному обсязі, представник відповідача за первісним позовом проти первісних позовних вимог заперечив. Відповідно, представник позивача за зустрічним позовом зустрічні позовні вимоги підтримав у повному обсязі, представник відповідача за зустрічним позовом проти позовних вимог заперечив з викладених у відзиві за зустрічну позовну заяву підстав.
Судом встановлено, що зібраних в матеріалах справи доказів достатньо для з`ясування обставин справи і прийняття судового рішення, відповідно до статті 13 ГПК України, учасникам справи створювались необхідні умови для встановлення фактичних обставин справи і правильного застосування законодавства.
В судовому засіданні 18.12.2025 судом оголошено про перехід до стадії ухвалення рішення та відкладено проголошення скороченого рішення до 14.01.2026 на 09:30 год.
Відповідно до статті 240 ГПК України в судовому засіданні 14.01.2026 судом було проголошено вступну та резолютивну частини рішення.

ПОЗИЦІЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Правова позиція позивача за первісним позовом.
Первісні позовні вимоги обґрунтовані обставинами щодо порушення ПП "ПБК "Євробуд" умов укладеного з КНП "Тячівська районна лікарня" як замовником договору №203 від 04.09.2020 (далі також – договір підряду) в частині несвоєчасного виконання та не в повному обсязі підрядних робіт.
Як зазначає позивач за первісним позовом (КНП "Тячівська районна лікарня"), останнім своєчасно оплачувались прийняті від ПП "ПБК "Євробуд" роботи та виплачено аванс в сумі 1 000 000,00 грн. Водночас вказує, що незважаючи на те, що строк дії договору підряду сплинув та на неодноразові вимоги і претензії замовника, підрядником виконано роботи лише на суму 1 641 892,57 грн, а з початку грудня 2020 року роботи взагалі не проводились, у зв`язку з чим роботи на суму 9 058 106,43 грн залишилися ПП "ПБК "Євробуд" не виконаними.
КНП "Тячівська районна лікарня" відзначає, що внаслідок таких обставин стала очевидною неможливість закінчення ПП "ПБК "Євробуд" робіт у передбачений договором строк, а також з урахуванням неможливості укладення замовником нового договору на продовження робіт з іншим підрядником до закінчення дії попереднього договору. Відтак, відповідно до умов пункту 4.1.6 договору, КНП "Тячівська районна лікарня" повідомленням від 22.10.2020 № 392 адресованим ПП "ПБК "Євробуд" договір підряду було розірвано. 
Отже, за доводами позивача за первісним позовом, за період дії договору КНП "Тячівська районна лікарня" було оплачено 1 641 892,57 грн згідно з актами виконаних робіт та 1 000 000,00 грн в якості авансу, що свідчить про наявність ПП "ПБК "Євробуд" на час звернення і даним позовом заборгованості перед КНП "Тячівська районна лікарня" в сумі 1 000 000,00 грн.
Крім того, позивач за первісним позовом вказує про наявність у відповідача за первісним позовом зобов`язання за умовами пункту 17.1.1 договору зі сплати неустойки за порушення строків виконання і закінчення (здачі в експлуатацію) робіт у розмірі 10 % від залишкової вартості невиконаних робіт, що у спірному випадку (з урахуванням поданої суду заяви про зменшення розміру позовних вимог від 20.01.2022 № 11 (вх. № 02.3.1-02/772/22 від 07.02.2022)) складає 733 706,79 грн від загальної вартості усіх робіт, які підлягали виконанню за умовами договору підряду (в т.ч. без урахування частини площі приміщень КНП "Тячівська районна лікарня" зайнятих третьою особою у справі – Товариством з обмеженою відповідальністю "Гемо Медика Тячів"). 
Правова позиція ПП "ПБК "Євробуд" за зустрічним позовом.
Заявляючи зустрічні позовні вимоги про стягнення з КНП "Тячівська районна лікарня" виконаних, але не оплачених підрядних робіт за договором, ПП "ПБК "Євробуд" зазначає, що під час виконання будівельних робіт підрядником було виявлено суттєві недоліки, які унеможливлювали продовження і виконання робіт у передбачені договором строки, а саме:
- перед прокладанням електропроводів при схованій проводці борознах були виявлені непередбачені відхилення від проєктно-кошторисної документації;
- виникла необхідність пробивання борозн та отворів для вентиляції в стінах. Також для застосування розцінки РН 12-17-1 необхідно було здійснити фарбування раніше пофарбованих стін усередені будівлі, великий обсяг допоміжних робіт: забивання отворів та гнізд у цегляних стінах, ґрунтування шпаклювання, укладання сітки, шліфування та інші роботи аби підготувати стіни до фарбування. 
Відтак, ПП "ПБК "Євробуд" вказує на обставини щодо необхідності підготування технологічної карти поетапного виконання робіт та кошторису на такі роботи.
Водночас посилається на те, що підрядником про зазначені обставини було повідомлено замовника у встановленому порядку 24.11.2020, але замовник на таку пропозицію не відреагував, натомість в односторонньому порядку розірвав договір. При цьому зауважує, що ніяких повідомлень зі сторони замовника на адресу підрядника не надходило.
Таким чином, за доводами позивача за зустрічним позовом, станом на листопад 2020 року ПП "ПБК "Євробуд" було виконано, але не оплачено КНП "Тячівська районна лікарня" будівельні роботи на суму 1 625 961,60 грн (з урахуванням зменшення позовних вимог), на підтвердження чого позивачем за зустрічним позовом долучено до матеріалів справи, зокрема, висновок експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 30.09.2021 за № 514/09-21, проведеної судовим експертом Колчаром В.Д.
Доводи, викладені сторонами в інших заявах по суті справи. 
Заперечення (відзив) ПП "ПБК "Євробуд" на первісну позовну заяву.
Відповідачем за первісним позовом не подано відзив на первісну позовну заяву у розумінні статті 165 ГПК України.
Заперечення (відзив) КНП "Тячівська районна лікарня" на зустрічну позовну заяву.
КНП "Тячівська районна лікарня" згідно з поданим суду відзивом на зустрічну позовну заяву заперечує проти задоволення зустрічних позовних вимог, зазначаючи про недоведеність посилань підрядника щодо своєчасного повідомлення замовника про наявність не передбачених проєктом робіт.
Зазначає, зокрема, про порушення підрядником вимог ДБН А.3.1-5:2016 та пунктів 4.4.4, 11.5 договору, всупереч яких підрядник після підписання договору, ознайомлення з проєктом та оглядом майданчику не склав та не надав замовнику детального проєкту ведення робіт, в тому числі не передбачених проєктом, та, у випадку наявності таких робіт, не повідомив про них замовника протягом 2 днів з дня їх виникнення. 
Водночас також наголошує на невідповідності наданого ПП "ПБК "Євробуд" акта приймання виконаних будівельних робіт за листопад 2020 року, оскільки зазначені підрядником в акті як "поза проєктні" роботи не могли бути виконані в листопаді 2020 року, позаяк низка інших робіт, виконання яких технологічно можливе лише після так званих "поза проєктних" робіт, були виконані ще у вересні-жовтні 2020 року, і про такі "поза проєктні" роботи замовник не був своєчасно повідомлений.
Окрім цього, КНП "Тячівська районна лікарня" наголошує на невідповідності та наявних протиріччях у наданому ПП "ПБК "Євробуд" висновку експертизи від 30.09.2021 №514/09-21. При цьому вказує, що експертом оглядалися приміщення відділення екстреної допомоги через три місяці після реального закінчення іншим підрядником робіт з реконструкції і початку експлуатації замовником самих приміщень та обладнання, тобто коли реальна можливість виявлення і оцінки прихованих робіт була вже дуже обмеженою.
Відповідь ПП "ПБК "Євробуд" на відзив КНП "Тячівська районна лікарня" на зустрічну позовну заяву.
Позивач за зустрічним позовом зазначає, що в процесі виконання робіт було виявлено, що не менше 30% об`ємів робіт припадають на частину об`єкту акушерсько-гінекологічного корпусу Тячівської районної лікарні №1 площею 316,6 кв. м, який перебуває в оренді діючого підприємства – Товариства з обмеженою відповідальністю "Гемо Медика Тячів" (далі – ТОВ "Гемо Медика Тячів") та не потребувало жодного ремонту. Водночас вказує, що обставини незвільнення цим товариством за усними домовленостями акушерсько-гінекологічного корпусу КНП "Тячівська районна лікарня" повністю унеможливили виконання підрядником робіт у строки, які встановлені календарним графіком.
За доводами ПП "ПБК "Євробуд" є необґрунтованими та такими, що не заслуговують на увагу твердження КНП "Тячівська районна лікарня" у відзиві на зустрічну позовну заяву щодо обізнаності останнього з актом виконаних робіт за листопад 2020 року лише з моменту звернення підрядника із зустрічним позовом, та що підрядником не було своєчасно надано замовнику жодного доказу недоліків, які унеможливили виконання підрядником робіт у передбачені договором строки.
Також вказує, що вже з початку листопада 2020 року директором ПП "ПБК "Євробуд" на всіх нарадах та комісіях повідомлялося як замовнику, так і його власнику про необхідність корегування проєктної документації, проте такі ініціативи залишилися проігнорованими, як і подальші звернення з відповідними листами від 24.11.2020 на ім`я КНП "Тячівська районна лікарня", Тячівської міської ради та Відділу капітального будівництва Закарпатської обласної державної адміністрації.
Окрім цього, зазначає про порушення замовником визначеного умовами договору підряду строку передачі підряднику проєктно-кошторисної документації, оскільки така документація (не в повному обсязі) була передана підряднику лише 20.11.2020, що унеможливило виконання останнім передбаченого пунктом 7.5 договору підряду обов`язку щодо перевірки до початку робіт комплектності проєктної документації та відповідності її установленим вимогам.
Письмові пояснення третьої особи – ТОВ "Гемо Медика Тячів".
ТОВ "Гемо Медика Тячів" у письмових поясненнях зазначає, що у приміщенні 6/100 частини нежитлової будівлі акушерсько-гінекологічного корпусу КНП "Тячівська районна лікарня" площею 316, кв.м, яке перебуває у товариства в орендному користуванні за укладеним 23.04.2013 з Відділом управління майном району Тячівської міської ради договором, не проводилось жодних будівельно-ремонтних робіт, ані за рахунок позивача за первісним позовом, ані за рахунок бюджетних коштів. З огляду на наведене, третя особа простить у задоволенні позову КНП "Тячівська районна лікарня" відмовити.
Додаткові пояснення ПП "ПБК "Євробуд".
У додаткових поясненнях (надійшли до суду 17.03.2025 за вх.№ 02.3.1-02/2556/25 через підсистему "Електронний суд") відповідач за первісним позовом зазначає, що наданий ПП "ПБК "Євробуд" висновок експерта судової будівельно-технічної експертизи від 30.09.2021 за № 514/09-21 містить ґрунтовний аналіз виконаних підрядником будівельних робіт, підтвердження їх фактичного виконання, а також розгляд низки проблем, що виникли під час реалізації проєкту та призвели до спірних питань між підрядником – ПП "ПБК "Євробуд" і замовником – КНП "Тячівська районна лікарня".
ПП "ПБК "Євробуд" вказує, що експертним дослідженням встановило, що всі передбачені проєктом будівельні роботи проводилися відповідно до затвердженої проєктно-кошторисної документації, а їх виконання відповідає державним будівельним нормам (ДБН), стандартам та правилам. Було підтверджено якість робіт, а також відповідність використаних матеріалів вимогам нормативних документів. Особливу увагу було приділено технологічно прихованим роботам, тобто таким, які після завершення стають невидимими через накриття іншими конструкціями або матеріалами (наприклад, монтаж внутрішніх інженерних мереж, фундаментів, тепло- та гідроізоляції). Висновком встановлено, що такі роботи дійсно були виконані у повному обсязі, як це вказано в актах приймання виконаних робіт форми № КБ-2в. Крім того, застосовані кошторисні нормативи відповідають стандартам, зокрема збірникам ДСТУ Б Д.2.2 та ДСТУ Б Д.2.4, що підтверджує їх правомірне включення до кошторису і відповідність фактичному виконанню. Зазначає, що під час дослідження також було встановлено відсутність розбіжностей між найменуваннями та обсягами робіт у порівнянні з актами приймання виконаних робіт форми № КБ-2в. Крім того, зафіксовано, що витрати матеріалів повністю відповідають затвердженим нормам, а їх використання не перевищує встановлених нормативних показників.
За доводами ПП "ПБК "Євробуд" важливим аспектом дослідження є встановлення факту того, що вже після розірвання договору підряду КНП "Тячівська районна лікарня" внесло зміни в проєктну документацію. Унаслідок цього окремі раніше улаштовані будівельні конструкції та елементи було демонтовано чи розібрано, однак цей демонтаж не є наслідком неналежного виконання робіт "ПБК "Євробуд", а виключно наслідком перегляду проєктних рішень замовником після припинення договірних відносин з ПП "ПБК "Євробуд".
На думку ПП "ПБК "Євробуд", ключовим питанням експертного висновку є безпідставне неприйняття КНП "Тячівська районна лікарня" окремих видів виконаних робіт. Було встановлено, що фактично виконані роботи, які мали бути включені в акти приймання виконаних робіт, не були прийняті замовником. Висновком підтверджено, що замовник не повідомив підрядника про будь-які недоліки у виконанні робіт, що є порушенням пункту 29 Загальних умов укладення та виконання договорів підряду № 668. 
При цьому ПП "ПБК "Євробуд" посилається на статтю 853 Цивільного кодексу України (далі – ЦК України), за положеннями якої якщо замовник не заявив підряднику про недоліки в роботах одразу після їх прийняття, він втрачає право посилатися на ці недоліки у майбутньому. Отже вказує, що враховуючи висновок експерта, КНП "Тячівська районна лікарня" було зобов`язане прийняти виконані роботи або ж надати підряднику мотивовану відмову з чітким обґрунтуванням, чого зроблено не було.
ПП "ПБК "Євробуд" зазначає, що факт неприйняття замовником виконаних робіт без жодного належного обґрунтування є суттєвим порушенням договірних зобов`язань зі сторони КНП "Тячівська районна лікарня". Посилається на те, що згідно з висновком експерта, замовник не висував жодних претензій щодо якості чи обсягу виконаних робіт у встановлений договором строк, що свідчить про безпідставність його позиції у відмові від прийняття робіт. Крім того, як зазначено у висновку, КНП "Тячівська районна лікарня" не здійснювало коригування проєктної документації після того, як стало відомо, що частина будівлі перебуває у користуванні клініки "ГЕМО МЕДИКА" (третя особа у справі). Наголошує, що такі обставини спричинили ситуацію, за якої ПП "ПБК "Євробуд" було фізично неможливо виконати деякі види робіт, але замовник не забезпечив відповідного коригування документації та не попередив підрядника про зміну обсягів робіт.
Також ПП "ПБК "Євробуд" посилається на встановлення під час дослідження того, що деякі роботи, зазначені в актах приймання виконаних робіт форми № КБ-2в, фактично не були виконані через ненадання підряднику повного фронту робіт. Зокрема, частина будівлі, в якій передбачалося виконання робіт, перебувала у користуванні клініки "ГЕМО МЕДИКА", що унеможливило виконання будівельних заходів у зазначених приміщеннях. 
За доводами ПП "ПБК "Євробуд", висновок експерта також вказує на недоліки проєктної документації, які спричинили необхідність виконання додаткових робіт, що не були передбачені первинним проєктом, але без яких виконання інших етапів будівництва було б неможливим. 
Таким чином, на переконання позивача за зустрічним позовом, наданий ним висновок експерта від 30.09.2021 за № 514/09-21 є беззаперечним доказом законності та правомірності вимог ПП "ПБК "Євробуд" щодо оплати виконаних робіт та є основою для судового захисту інтересів підрядника у господарському процесі.
Окрім цього, ПП "ПБК "Євробуд" посилається на те, що призначена ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 21.02.2022 судова будівельно-технічна експертиза, проведена Львівським науково-дослідним інститутом судових експертиз (НДІСЕ), дала вичерпні відповіді на питання щодо відповідності проєктної документації вимогам будівельних норм, наявності у ній недоліків та необхідності внесення змін. Виготовлений 03.08.2023 висновок експертизи підтвердив, що проєктна документація по об`єкту "Капітальний ремонт з переплануванням 1 поверху акушерсько-гінекологічного корпусу під відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги Тячівської РЛ" містила значні порушення та недоліки, які унеможливлювали виконання всього комплексу будівельних робіт без внесення змін та коригувань. 
Отже, ПП "ПБК "Євробуд" наголошує, зокрема, що важливим висновком експертизи є твердження про те, що без внесення змін до проєктної документації та проведення її повторної експертизи виконати будівельні роботи у повному обсязі технічно неможливо. Недоліки проєкту вимагали його доопрацювання відповідно до таких нормативних актів: А) Загальні умови укладання та виконання договорів підряду № 668; б) ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво"; в) Постанова Кабінету Міністрів України № 560 від 11.05.2011. 
У додаткових поясненнях (подані через канцелярію суду 09.09.2025 за вх.№ 02.3.1-02/7690/25) ПП "ПБК "Євробуд" наведено обґрунтування у вигляді співставлення висновків наданого останнім висновку експерта за результатами проведення на замовлення підрядника будівельно-технічної експертизи від 30.09.2021 за № 514/09-21, а також наданих КНП "Тячівська районна лікарня" висновку експерта за результатами проведення будівельно-технічної експертизи від 28.04.2021 № 0027/2021 та висновку експерта за результатами проведення додаткової будівельно-технічної експертизи від 26.08.2021 № 0052/2021.
Зазначає, що при проведенні дослідження проєктно-кошторисної документації та переліку та обсягів фактично виконаних робіт встановлено, що окремі види робіт проєктною документацією були передбачені, а у кошторисній частині до проєкту обсяги передбачено не було, однак їх виконання є технологічно обов`язковим і без належно виконаних даних робіт подальше виконання цілого комплексу робіт було б неможливим, а саме: робіт з пробиття отворів в стінах та перегородках для встановлення повітроводів, що в подальшому унеможливило б виконання оздоблювальних і інших робіт на стінах, перегородках, а також на окремих ділянках стелі, де такі повітроводи повинні були улаштовуватись.
Щодо наданого КНП "Тячівська районна лікарня" висновку експерта за результатами проведення додаткової будівельно-технічної експертизи від 26.08.2021 № 0052/2021, ПП "ПБК "Євробуд" також наводить власні доводи у спростування відповідних висновків такої експертизи, посилаючись, зокрема, на некоректно поставлені перед експертом питання, які не відповідають переліку рекомендованих питань, а саме пункту 5.1 Інструкції про призначення та проведення судових експертиз та експертних досліджень, затвердженої наказом Міністерства юстиції України 08.10.1998 № 53/5 (у редакції наказу Міністерства юстиції України від 26.12.2012 № 1950/5, зі змінами).

ВСТАНОВЛЕНІ СУДОМ ОБСТАВИНИ СПРАВИ
04.09.2020 між КНП "Тячівська районна лікарня" (замовник) та ПП "ПБК "Євробуд" (підрядник) укладено договір № 203 на "Капітальний ремонт з переплануванням 1 поверху акушерсько-гінекологічного корпусу під відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги Тячівської РЛ" (том 1 а.с. 7-20).
Предметом даного договору є виконання робіт по згаданому об`єкту. 
Договірна ціна згідно з умовами договору є твердою та у відповідності до пункту 3.1 цього договору складає 10 699 999,00 грн (з ПДВ). При цьому за умовами пункту 3.2 договору така ціна може бути змінена виключно у разі виникнення обставин, визначених у пункті 21.6 договору. Коригування твердої ціни відбувається лише у випадках передбачених законодавством, що регулює сферу публічних закупівель.
Відповідно до договору датою завершення робіт вважається дата їх прийняття замовником, але не пізніше 15.10.2020, або до повного виконання робіт (пункт 2.2 договору).
Згідно з пунктом 2.3 договору дата початку та закінчення всіх видів (етапів, комплексів) робіт, передбачених договором визначається у календарному графіку виконання робіт, який є невід`ємною частиною договору (Додаток 2). Відповідно Додатку 2 – Календарний графік виконання робіт, дата завершення робіт на об`єкті – листопад 2020 року.
За умовами договору замовник має право, зокрема:
- пункт 4.1.6. Відмовитися від договору та вимагати відшкодування збитків, якщо підрядник своєчасно не розпочав роботи або виконає їх настільки повільно, що завершення їх у визначений договором строк стає неможливим. 
- пункт 4.1.7. Відмовитися від договору в будь-який час до завершення виконання робіт, оплативши підряднику виконану частину робіт з відшкодуванням збитків, завданих такою відмовою;
- пункт 4.1.8. Ініціювати внесення змін у договір, вимагати йою розірвання та відшкодування збитків за наявності істотних порушень підрядником умов договору.
Розділом 7 договору визначено умови щодо забезпечення робіт проєктною документацією.
Так, відповідно до пункту 7.1 договору забезпечення робіт проєктною документацією, її погодження з уповноваженими державними органами та органами місцевого самоврядування, а також проведення в установленому порядку експертизи цієї документації здійснюються замовником. 
Водночас пунктом 7.4 договору визначено, що передача некомплектної проєктно-кошторисної документації, а також проєктної документації, що не відповідає регіональним і місцевим правилам забудови, державним будівельним нормам та іншим нормативним документам, не дозволяється.
Відповідно до викладеного у пунктах 11.1 та 11.2 договору терміни виконання всіх передбачених договором видів (етапів, комплексів) робіт, визначені календарним графіком, який є невід`ємною частиною договору.
Судом встановлено, що за наслідком виконання в 2020 році будівельних робіт за договором підрядником (ПП "ПБК "Євробуд") складено чотири акта приймання виконаних будівельних робіт форми № КБ-2в, а саме: №№ 1, 1/1, 1/2, 1/3, 1/4 та дві довідки про вартість підрядних робіт і витрати форми № КБ-3 по "Капітальному ремонту з переплануванням І-го поверху акушерсько-гінекологічного корпусу під відділення екстреної медичної допомоги" на загальну суму 1 641 892,57 грн.
Також судом встановлено, що зазначені акти приймання виконаних будівельних робіт підписані КНП "Тячівська районна лікарня" та повністю оплачені останнім відповідно до платіжних доручень від 09.10.2020 № 3 на суму 492 650,36 грн та від 22.10.2020 № 5 на суму 1 149 242,21 грн.
Окрім цього, 18.09.2020 відповідно до платіжного доручення № 1 КНП "Тячівська районна лікарня" було оплачено на рахунок ПП "ПБК "Євробуд" грошові кошти у розмірі 1 000 000,00 грн у якості авансу за договором.
Водночас КНП "Тячівська районна лікарня" зазначає, що роботи на суму 9 058 106,43 грн не були виконані ПП "ПБК "Євробуд" належним чином та у визначений договором підряду строк, що і зумовило розірвання цього договору зі сторони замовника в односторонньому порядку у відповідності до пункту 4.1.6 договору, а також слугувало підставою для звернення із даним позовом про стягнення заборгованості у вигляді сплаченого авансу на суму 1 000 000,00 грн та нарахованої відповідно до пункту 17.1.1 договору неустойки у розмірі 733 706,79 грн (з урахування зменшення розміру позовних вимог в цій частині на пропорційну вартість усіх робіт та площі будівлі, яка перебуває у користуванні третьої особи – ТОВ "Гемо Медика Тячів).
Натомість, ПП "ПБК "Євробуд" в обґрунтування зустрічних позовних вимог зазначає про безпідставне непідписання КНП "Тячівська районна лікарня" наданого останньому акта приймання виконаних будівельних робіт б/н за листопад 2020 року на суму 1 897 190,03 грн, які (роботи) включали в себе приховані (допоміжні) роботи, не передбачені проєктно-кошторисною документацією, та наявність яких унеможливила продовження та завершення робіт у передбачені договором строки. 
ПП "ПБК "Євробуд" посилається на те, що повідомляло замовника листом від 24.11.2020 вих. № 1-11 щодо необхідності надання КНП "Тячівська районна лікарня" обґрунтованого письмового технічного рішення (технологічної карти поетапного виконання робіт) та кошторису на види робіт, не передбачені проєктно-кошторисною документацією, проте замовником в односторонньому порядку було безпідставно розірвано договір.
Наведені обставини, з урахуванням наданого ПП "ПБК "Євробуд" висновку будівельно-технічної експертизи від 30.09.2021 за № 514/09-21 у підтвердження виконання підрядником робіт за договором на загальну вартість 3 267 854,17 грн (1 641 892,57 грн оплачених за підписаними актами + 1 625 961,60 грн неоплачених), і стали підставою для звернення із зустрічним позовом щодо стягнення з КНП "Тячівська районна лікарня" 1 625 961,60 грн виконаних підрядником, але не оплачених замовником робіт.

ПРАВОВЕ ОБГРУНТУВАННЯ І ОЦІНКА СУДУ
Надаючи правову кваліфікацію відносинам, що склалися господарський суд зазначає наступне.
Відповідно до частин 1, 2 статті 509 ЦК України зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 ЦК України. Зобов`язання має ґрунтуватися на засадах добросовісності, розумності та справедливості.
Згідно з пунктом 1 частини 2 статті 11 ЦК України однією з підстав виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини.
Договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків (частина 1 статті 626 ЦК України).
Договір є обов`язковим для виконання сторонами (стаття 629 ЦК України).
За приписами статей 525, 526 ЦК України одностороння відмова від зобов`язання або одностороння зміна його умов не допускається, якщо інше не встановлено договором або законом. Зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог Цивільного кодексу України, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог – відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно зі статтею 530 ЦК України якщо у зобов`язанні встановлений строк (термін) його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк (термін). Зобов`язання, строк (термін) виконання якого визначений вказівкою на подію, яка неминуче має настати, підлягає виконанню з настанням цієї події. Якщо строк (термін) виконання боржником обов`язку не встановлений або визначений моментом пред`явлення вимоги, кредитор має право вимагати його виконання у будь-який час. Боржник повинен виконати такий обов`язок у семиденний строк від дня пред`явлення вимоги, якщо обов`язок негайного виконання не випливає із договору або актів цивільного законодавства.
Зобов`язання припиняється виконанням, проведеним належним чином (стаття 599 ЦК України).
Відповідно до статті 610 ЦК України порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання).
Згідно з частинами 1, 2 статті 837 ЦК України за договором підряду одна сторона (підрядник) зобов`язується на свій ризик виконати певну роботу за завданням другої сторони (замовника), а замовник зобов`язується прийняти та оплатити виконану роботу. Договір підряду може укладатися на виготовлення, обробку, переробку, ремонт речі або на виконання іншої роботи з переданням її результату замовникові.
За змістом частини 1 статті 843, статті 844 ЦК України у договорі підряду визначається ціна роботи або способи її визначення. Ціна у договорі підряду може бути визначена у кошторисі. Якщо робота виконується відповідно до кошторису, складеного підрядником, кошторис набирає чинності та стає частиною договору підряду з моменту підтвердження його замовником. Кошторис на виконання робіт може бути приблизним або твердим. Кошторис є твердим, якщо інше не встановлено договором.
Водночас відповідно до статті 877 ЦК України підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду (частина 1). Договором будівельного підряду мають бути визначені склад і зміст проектно-кошторисної документації, а також має бути визначено, яка із сторін і в який строк зобов`язана надати відповідну документацію (частина 2). 
Проект (технічна документація) має визначати не тільки обсяг та зміст робіт, а й інші вимоги до робіт (наприклад, рівень необхідної якості). 
При цьому роль кошторису не вичерпується лише визначенням вартості робіт, а й проявляється у закріпленні їх видів та переліку згідно з технічною (проектною) документацією, через що кошторис безпосередньо пов`язаний із визначенням не лише ціни, а й предмета договору будівельного підряду.
Отже, з урахуванням положень статей 844, 877 ЦК України, предметом доказування у справі є не лише обставини (1) реального (фактичного) виконання робіт за договором, а й те, чи роботи визначені у акті були виконані відповідно до (2) проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт, та до (3) кошторису, який відповідно, визначає ціну виконаних робіт.
Вказані поняття не є тотожними та не підміняють одне одного, а тому для правильного вирішення спору господарські суд має встановити не лише обставини щодо фактичного виконання підрядником спірних робіт, а й відповідність таких проектній та кошторисній документації. Подібні висновки викладені у постановах Верховного Суду від 16.04.2025 у справі № 922/1834/24, від 01.04.2025 у справі № 916/2177/16.
Приблизний кошторис дає змогу сторонам в ході виконання робіт відступити від визначених в ньому цін і скоригувати їх залежно від фактичних витрат підрядника як в бік збільшення, так і в бік зменшення. Зміни ж до твердого кошторису можуть вноситися лише за погодженням сторін. У разі перевищення твердого кошторису усі пов`язані з цим витрати несе підрядник, якщо інше не встановлено законом. У цьому суд звертається до правових висновків Верховного Суду, наведених у постанові від 03.11.2023 у справі № 910/13599/21.
За частиною 5 статті 844 ЦК України підрядник не має права вимагати збільшення твердого кошторису, а замовник - його зменшення в разі, якщо на момент укладення договору підряду не можна було передбачити повний обсяг роботи або необхідні для цього витрати. У разі істотного зростання після укладення договору вартості матеріалу, устаткування, які мали бути надані підрядником, а також вартості послуг, що надавалися йому іншими особами, підрядник має право вимагати збільшення кошторису. У разі відмови замовника від збільшення кошторису підрядник має право вимагати розірвання договору.
У постанові об`єднаної палати Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 06.12.2019 у справі № 910/7446/18 наведено висновок про те, що, застосовуючи норми частини 5 статті 844, статей 847, 848 ЦК України належить враховувати, що у разі виникнення потреби у виконанні додаткових робіт, не передбачених твердим кошторисом, однак без виконання яких неможливо виконати роботи, які були передбачені договором підряду, підрядник не може вимагати від замовника оплати цих додаткових робіт, якщо не доведе, що необхідність їх виконання не могла бути передбачена до початку виконання робіт за договором підряду з повідомленням замовника про необхідність збільшити кошторис; а також що зупинення виконання робіт до узгодження із замовником збільшення кошторису було неможливе або недоцільне в інтересах замовника.
З викладеного висновку Верховного Суду вбачається, що повідомлення підрядником замовника про необхідність виконання додаткових робіт та збільшення твердого кошторису повинно передувати фактичному виконанню додаткових робіт, інакше підрядник не може вимагати від замовника оплати таких робіт. Аналогічна правова позиція наведена у постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 14.05.2024 у справі № 910/8652/23.
Частиною 1 статті 877 ЦК України унормовано, що підрядник зобов`язаний здійснювати будівництво та пов`язані з ним будівельні роботи відповідно до проектної документації, що визначає обсяг і зміст робіт та інші вимоги, які ставляться до робіт та до кошторису, що визначає ціну робіт. Підрядник зобов`язаний виконати усі роботи, визначені у проектній документації та в кошторисі (проектно-кошторисній документації), якщо інше не встановлено договором будівельного підряду.
За обставинами цієї справи ціна укладеного між сторонами договору підряду є твердою, а корегування такої твердої ціни відбувається лише у випадках передбачених законодавством, що регулює сферу публічних закупівель.
Судом встановлено, що під час дії договору КНП "Тячівська районна лікарня" прийнято та повністю оплачено роботи за наданими ПП "ПБК "Євробуд" актами приймання виконаних будівельних робіт форми № КБ-2в, а саме: №№ 1, 1/1, 1/2, 1/3, 1/4.
Натомість, вказуючи на безпідставну відмову КНП "Тячівська районна лікарня" від оплати робіт (у т.ч. і робіт не передбачених проєктно-кошторисною документацією) за актом приймання виконаних будівельних робіт б/н за листопад 2020 року на загальну суму 1 897 190,03 грн (докази направлення якого замовнику матеріали справи не містять), ПП "ПБК "Євробуд" посилається у таких своїх аргументах на висновок експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 30.09.2021 за № 514/09-21 на замовлення ПП "ПБК "Євробуд".
Так, відповідно до частин 1, 2 статті 853 ЦК України замовник зобов`язаний прийняти роботу, виконану підрядником відповідно до договору підряду, оглянути її і в разі виявлення допущених у роботі відступів від умов договору або інших недоліків негайно заявити про них підрядникові. Якщо замовник не зробить такої заяви, він втрачає право у подальшому посилатися на ці відступи від умов договору або недоліки у виконаній роботі. Замовник, який прийняв роботу без перевірки, позбавляється права посилатися на недоліки роботи, які могли бути встановлені при звичайному способі її прийняття (явні недоліки).
Згідно з положеннями частин 4, 6 статті 882 ЦК України передання робіт підрядником і прийняття їх замовником оформляється актом, підписаним обома сторонами. У разі відмови однієї із сторін від підписання акта про це вказується в акті і він підписується другою стороною. Акт, підписаний однією стороною, може бути визнаний судом недійсним лише у разі, якщо мотиви відмови другої сторони від підписання акта визнані судом обґрунтованими. Замовник має право відмовитися від прийняття робіт у разі виявлення недоліків, які виключають можливість використання об`єкта для вказаної в договорі мети та не можуть бути усунені підрядником, замовником або третьою особою.
Суд відзначає, що підрядник не повинен вчиняти жодних дій щодо спонукання замовника до підписання акта виконаних робіт, а має лише констатувати факт відмови від підписання акта. У свою чергу, обов`язок прийняти виконані роботи, а у випадку виявлення недоліків робіт негайно про них заявити (у тому числі шляхом мотивованої відмови від підписання акта виконаних робіт) законом покладений саме на замовника (аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 27.03.2018 у справі №927/414/17).
Відтак передання і прийняття робіт на підставі підписаного в односторонньому порядку акта і виникнення за таким актом прав та обов`язків можливе за наявності реального виконання робіт за договором у разі неотримання обґрунтованої відмови про причини неприйняття робіт у строк, визначений договором.
Подібний висновок міститься у постановах Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного господарського суду від 17.03.2021 у справі № 910/11592/19, від 20.04.2021 у справі № 905/411/17, від 14.07.2021 у справі № 911/1981/20, від 05.02.2020 у справі №904/2082/19, від 21.09.2019 у справі № 917/1489/18, від 06.12.2019 у справі № 910/7446/18 та постанові Верховного Суду України від 02.10.2012 у справі № 3-42гс12.
Для встановлення наявності підстав для оплати робіт за договором підряду, які оформлені актом прийняття-передачі робіт, підписаним однією стороною договору (підрядником), необхідним є встановлення та оцінка таких істотних обставин, як: обґрунтованість відмови замовника від підписання актів виконаних робіт та реальне/фактичне виконання робіт за договором підряду.
Разом з тим, матеріали справи не містять доказів як направлення підрядником, так і отримання замовником підписаного ПП "ПБК "Євробуд" в односторонньому порядку акта приймання виконаних будівельних робіт б/н за листопад 2020 року на загальну суму 1 897 190,03 грн. Протилежних обставин щодо направлення замовнику такого акта ПП "ПБК "Євробуд" під час розгляду справи не доводилось.
Щодо долученого до матеріалів справи ПП "ПБК "Євробуд" на підтвердження своїх доводів висновку експерта за результатами проведення на замовлення ПП "ПБК "Євробуд" судової будівельно-технічної експертизи від 30.09.2021 за № 514/09-21, суд зазначає, що відповідно до статті 104 ГПК України висновок експерта для суду не має заздалегідь встановленої сили і оцінюється судом разом із іншими доказами за правилами, встановленими статтею 86 цього Кодексу. Відхилення судом висновку експерта повинно бути мотивоване в судовому рішенні.
Суд відзначає, що надання оцінки доказам є виключною компетенцією суду, тоді як принцип оцінки доказів "поза розумним сумнівом" полягає в тому, що розумним є сумнів, який ґрунтується на певних обставинах та здоровому глузді, випливає зі справедливого та зваженого розгляду всіх належних та допустимих відомостей, визнаних доказами, або з відсутності таких відомостей і є таким, який змусив би особу втриматися від прийняття рішення у питаннях, що мають для неї найбільш важливе значення.
Відповідно до частини 3 статті 98, частини 1 статті 101 ГПК України висновок експерта може бути наданий на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. Учасник справи має право подати до суду висновок експерта, складений на його замовлення.
Як уже зазначалося, обґрунтовуючи зустрічні позовні вимоги щодо стягнення з КНП "Тячівська районна лікарня" вартості виконаних, проте не оплачених підрядних робіт (з урахуванням зменшення розміру таких вимог з 1 897 190,03 грн до 1 625 961,60 грн), ПП "ПБК "Євробуд" у якості доказу виконання відповідного обсягу робіт та їх вартості посилається на підписаний в односторонньому порядку акт приймання виконаних будівельних робіт б/н за листопад 2020 року на загальну суму 1 897 190,03 грн.
Водночас, відповідно до наданого самим же ПП "ПБК "Євробуд" висновку експерта №514/09-21 (складеним на замовлення підрядника), із урахуванням вартості робіт за підписаними сторонами актами приймання виконаних будівельних робіт форми № КБ-2в (1 641 892,57 грн), загальна вартість виконаних ПП "ПБК "Євробуд" робіт за договором підряду становить (з ПДВ 20 %) 3 267 854,17 грн.
Отже, за висновком експерта, вартість виконаних підрядником, проте не прийнятих замовником робіт складає 1 625 961,60 грн, розрахунок яких наведено в Додатку 18 до висновку експертизи.
Таким чином, оцінюючи безпосередньо наданий ПП "ПБК "Євробуд" акт приймання виконаних будівельних робіт б/н за листопад 2020 року на загальну суму 1 897 190,03 грн у співставленні з наданим позивачем за зустрічним позовом висновком експерта № 514/09-21, (відповідно до якого вартість виконаних підрядником, проте не прийнятих замовником робіт складає 1 625 961,60 грн) суд констатує про значне відхилення в сторону збільшення вартості спірних робіт, наведених ПП "ПБК "Євробуд" в акті приймання виконаних будівельних робіт б/н за листопад 2020 року.
При цьому суд також критично оцінює і доводи ПП "ПБК "Євробуд" на підтвердження виконання останнім неоплачених замовником підрядних робіт на суму 1 625 961,60 грн з посиланням на висновок експерта № 514/09-21 з огляду на таке. 
Так, заявляючи до стягнення з КНП "Тячівська районна лікарня" суму 1 625 961,60 грн як виконаних, проте не оплачених підрядних робіт, ПП "ПБК "Євробуд" не було враховано загальний розмір сплачених КНП "Тячівська районна лікарня" за договором підряду коштів у сумі 2 641 892,57 грн (1 641 892,57 грн за підписаними актами форми № КБ-2в + 1 000 000,00 грн у якості авансу). 
Таким чином, можлива арифметична різниця між визначеною у висновку експерта №514/09-21 вартістю фактично виконаних робіт в сумі 3 267 854,17 грн (1 641 892,57 грн + 1 625 961,60 грн) та загальною сумою сплачених замовником за договором підряду коштів в розмірі 2 641 892,57 грн складає лише 625 961,60 грн.
При цьому надаючи оцінку самому висновку експертизи № 514/09-21, а саме безпосередньо Додатку 18 (Розрахунок № 1) (том 1 а.с. 234-242), суд констатує помилковість та арифметичну невідповідність розрахунку суми 1 625 961,60 грн як загальної вартості виконаних підрядником, проте не оплачених замовником робіт.
Так, у вказаному Розрахунку № 1 у рядку "Разом" (том 1 а.с. 242) експертом зазначено суму 913 929,00 грн, що відповідає доданку сум 744 927,00 грн (рядок "разом прямі витрати") + 169 002,00 грн (рядок "загальновиробничі витрати"). 
Водночас за арифметичним розрахунком суду вказаних у Додатку 18 (Розрахунок №1) доданків сум, а саме: 913 929,00 грн (рядок "Разом") + 45 648,00 грн (рядок "Прибуток (6, 8)") + 8 257,00 грн (рядок "Адміністративні витрати (1, 23)"), загальна сума складає 967 834,00 грн (без ПДВ 20 %). Відповідно, розмір ПДВ 20 % від цієї суми (967 834,00 грн) становить 193 566,80 грн, а відтак загальна сума з ПДВ 20% могла б складати 1 161 400,80 грн.
Натомість, у Додатку 18 (Розрахунок № 1) до висновку експертизи № 514/09-21 загальна сума у рядку "Разом" визначена експертом у розмірі 1 354 968,00 грн та, відповідно, саме вже від цієї суми розраховано суму ПДВ 20 % у розмірі 270 993,60 грн, а також зазначено загальну вартість робіт за результатами переведеної експертизи (разом з ПДВ 20%) у розмірі 1 625 961,60 грн.
При цьому під час розгляду справи по суті та безпосереднього дослідження судом висновку експертизи № 514/09-21, представником ПП "ПБК "Євробуд" не було надано будь-яких пояснень щодо такої невідповідності розрахунку загальної вартості робіт, зазначеної у Додатку 18 (Розрахунок № 1) до висновку експертизи № 514/09-21.
Отже, дослідивши вказаний висновок експертизи № 514/09-21, суд не може визнати його належним доказом на підтвердження обставин, на які вказує ПП "ПБК "Євробуд", що унеможливлює висновок про доведеність виконання ПП "ПБК "Євробуд" неоплачених замовником підрядних робіт на суму 1 625 961,60 грн з посиланням на зазначені у експертизі № 514/09-21 висновки.
Разом з тим, у розгляді спору у даній справі суд враховує частину 3 статті 877 ЦК України, яка також підлягає застосуванню до спірних правовідносин, та передбачає, що підрядник, який виявив у ході будівництва не враховані проектною документацією роботи і необхідність у зв`язку з цим проведення додаткових робіт і збільшення кошторису, зобов`язаний повідомити про це замовника. У разі неодержання від замовника в розумний строк відповіді на своє повідомлення підрядник зобов`язаний зупинити відповідні роботи з віднесенням збитків, завданих цим зупиненням, на замовника. Замовник звільняється від відшкодування цих збитків, якщо доведе, що у проведенні додаткових робіт немає необхідності.
Суд зазначає, що у даній справі ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 21.02.2022 була призначена судова будівельно-технічна експертиза, проведення якої доручено Львівському науково-дослідному інституту судових експертиз (НДІСЕ).
Так, відповідно до наявного у матеріалах справи висновку експерта за результатами проведення судової будівельно-технічної експертизи від 03.08.2023 № 654-Е (том 3 а.с. 90-102) "Проектна та кошторисна документація (в редакції чинній на момент укладання договору від 04.09.2020 р. № 203) по об`єкту "Капітальний ремонт з переплануванням 1 поверху акушерсько-гінекологічного корпусу під відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги Тячівської РЛ" не відповідає вимогам нормативно-правових актів у галузі будівництва, а саме не відповідає вимогам п. 3.6, п. 5.4.9 та п. 5.4.11 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 "Правила визначення вартості будівництва". 
2. У проектній та кошторисній документації (в редакції чинній на момент укладання договору від 04.09.2020 р. №203) по об`єкту "Капітальний ремонт з переплануванням 1 поверху акушерсько-гінекологічного корпусу під відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги Тячівської РЛ" наявні наступні помилки та недоліки, а саме:
- кресленнями робочого проекту та завданням на проектування передбачено – існуючу покрівлю боксу заїзду машин невідкладної допомоги не розбирати та залишити без змін, а кошторисною частиною проекту на боксі заїзду машин невідкладної допомоги передбачено роботи по монтажу покрівельного покриття з багатошарових панелей заводської готовності (сендвіч-панелей), що не відповідає вимогам п. 3.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 "Правила визначення вартості будівництва";
- кресленнями робочого проекту передбачено роботи з відповідними обсягами по влаштуванні отворів в стінах та перегородках для прокладання вентиляційних повітропроводів, а в кошторисній частині проекту не передбачено обсяги робіт по влаштуванні отворів в стінах та перегородках для прокладання вентиляційних повітропроводів що не відповідає вимогам п. 3.6 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 "Правила визначення вартості будівництва";
- кошторисною частиною проекту передбачено оздоблення стін першого поверху акушерсько-гінекологічного корпусу лікарні роботою під п. 53 (РН 12-17-1) – Фарбування раніше пофарбованих стін усередині будівлі водоемульсійними сумішами з розчищенням до 10% в обсязі – 2335,97 м2. Проте виконати дану роботу згідно проектної документації технологічно неможливо, так як кошторисною частиною проекту не передбачено ряд будівельних робіт, які є технологічно необхідними для виконання даної роботи, що не відповідає вимогам п. 3.6, п. 5.4.9 та п. 5.4.11 ДСТУ Б Д.1.1-1:2013 "Правила визначення вартості будівництва". А саме кошторисною частиною не передбачено: роботи з забивання отворів та гнізд у цегляних стінах, ґрунтування, шпаклювання, укладання сітки та шліфування стін та перегородок першого поверху акушерсько-гінекологічного корпусу лікарні, а саме роботи які повинні проводитись після раніше виконаних електромонтажних та вентиляційних робіт. Дані роботи є технологічно необхідними та обов`язковими для можливості виконання послідуючих робіт з опорядження стін та перегородок внутрішніх приміщень.
3. У проектній та кошторисній документації (в редакції чинній на момент укладання договору від 04.09.2020 р. №203) по об`єкту "Капітальний ремонт з переплануванням 1 поверху акушерсько-гінекологічного корпусу під відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги Тячівської РЛ" були упущені роботи, які є технологічно необхідними для виконання всього комплексу робіт за зазначеним договором укладеним сторонами спірних відносин у даній справі, а саме: пробивання отворів для влаштування електропроводки та пробивання монтажних отворів для влаштування вентиляції. Також кошторисною частиною не передбачено: роботи з забивання отворів та гнізд у цегляних стінах, ґрунтування, шпаклювання, укладання сітки та шліфування стін та перегородок першого поверху акушерсько-гінекологічного корпусу лікарні, а саме роботи які повинні проводитись після раніше виконаних електромонтажних та вентиляційних робіт. Дані роботи є технологічно необхідними та обов`язковими для можливості виконання послідуючих робіт з опорядження стін та перегородок внутрішніх приміщень для можливості виконання роботи під п. 53 (РН 12-17-1) – Фарбування раніше пофарбованих стін усередині будівлі водоемульсійними сумішами з розчищенням до 10% в обсязі - 2335,97 м2.
Закінчити будівельні роботи за договором підряду без виконання цих робіт технічно неможливо.
4. У проектній та кошторисній документації (в редакції чинній на момент укладання договору від 04.09.2020 р. № 203) по об`єкту "Капітальний ремонт з переплануванням 1 поверху акушерсько-гінекологічного корпусу під відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги Тячівської РЛ" було передбачено виконання ремонтно-будівельних робіт на площі 316,6 м2 нежитлової будівлі акушерсько-гінекологічного корпусу Тячівської районної лікарні № 1 за адресою м. Тячів, вул. Жовтнева, 84 (нова назва вул. Нересницька), яка перебуває в оренді ТОВ "Гемо Медика Тячів".
Вартість таких робіт, що була передбачена в цій проектній та кошторисній документації із урахуванням пропорційного відношення площі, яку займає ТОВ "Гемо Медика Тячів" до загальної площі виконання робіт за договором та з урахуванням показників, які зазначено в проектно-кошторисній документації становить 2 649 186,00 грн (Два мільйони шістсот сорок дев`ять тисяч сто вісімдесят шість грн. 00 коп.). 
5. До проектної та кошторисної документації (в редакції чинній на момент укладання договору від 04.09.2020 р. № 203) по об`єкту "Капітальний ремонт з переплануванням 1 поверху акушерсько-гінекологічного корпусу під відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги Тячівської РЛ" повинні були вноситись зміни та проводитися повторна експертиза для приведення її до вимог державних будівельних норм та для технічної можливості виконання робіт в повному обсязі відповідно до вимог п. 49 "Загальних умов укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві", затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 1 серпня 2005 р. № 668, п. 4.1 ДБН А.2.2-3-2014 "Склад та зміст проектної документації на будівництво" та відповідно до вимог п. 11 та п. 16 постанови № 560 Кабінету Міністрів України від 11 травня 2011 року. 
Технологічне виконання робіт згідно проектної та кошторисної документації (в редакції чинній на момент укладання договору від 04.09.2020 р. № 203) без її зміни (корегування), без необхідного доопрацювання проектної та кошторисної документації та проведення повторної експертизи технічно неможливе через недоліки наявні у проектно-кошторисній документації (в редакції чинній на момент укладання договору від 04.09.2020 р. № 203) та невідповідності її вимогам державних будівельних норм".
Експертиза проведена завідувачем відділом будівельних та оціночно-будівельних досліджень лабораторії інженерно-технічних досліджень Львівського НДІСЕ судовим експертом Хмілем В.Р., який має повну вищу економічну та будівельно-технічну освіту, спеціальність "промислове і цивільне будівництво", освітньо-кваліфікаційний рівень магістр з будівництва", ІІ-й кваліфікаційний клас судового експерта, з правом проведення судових експертиз з таких спеціальностей: 10.6 "Дослідження об`єктів нерухомості, будівельних матеріалів, конструкцій та відповідних документів"; 10.7 "Розподіл земель та визначення порядку користування земельними ділянками"; 10.10 "Визначення оціночної вартості будівельних об`єктів і споруд", на які 02.04.2014 ЕКК Львівського НДІСЕ видано свідоцтво судового експерта № 267 з терміном дії до 02.04.2024 та за спеціальністю 10.14 "Оцінка земельних ділянок", на яку 02.04.2019 ЕКК Львівського НДІСЕ видано свідоцтво судового експерта № 394 з терміном дії до 02.04.2024. Стаж експертної роботи з 02.04.2014. Експерт був обізнаний про кримінальну відповідальність за статтею 384 Кримінального кодексу України за надання завідомо неправдивого висновку. 
З урахування цього, суд оцінює вказаний висновок експерта як належний, допустимий та достовірний доказ на підтвердження тих питань, які були поставлені на вирішення експертизи.
Таким чином, враховуючи висновок проведеної у справі судової будівельно-технічної експертизи від 03.08.2023 № 654-Е, суд висновує, що така проєктна документація по об`єкту "Капітальний ремонт з переплануванням 1-го поверху акушерсько-гінекологічного корпусу під відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги Тячівської РЛ" містила недоліки у вигляді наявності у проєктній документації помилок та упущених робіт, що, в свою чергу, без необхідного доопрацювання проєктної та кошторисної документації, а також проведення повторної експертизи, унеможливлювало технологічне виконання робіт за договором підряду.
Як убачається із матеріалів справи, ПП "ПБК "Євробуд" не надано суду доказів того, що, виявивши у ході виконання підрядних робіт невраховані проєктно-кошторисною документацією роботи та необхідність у зв`язку з цим проведення додаткових робіт і внесення змін до твердого кошторису в сторону збільшення, підрядник повідомляв про це замовника (КНП "Тячівська районна лікарня"). 
При цьому доказів направлення замовнику (КНП "Тячівська районна лікарня") долученого до зустрічної позовної заяви листа від 24.11.2020 вих. № 1-11 (т.1 а.с. 158) щодо виявлених підрядником (ПП "ПБК "Євробуд") у ході виконання підрядних робіт неврахованих проєктно-кошторисною документацією робіт, матеріали справи також не містять.
Так само не представлено суду доказів того, що сторонами переглядалась ціна договору у зв`язку з необхідністю проведення додаткових робіт та укладалась відповідна додаткова угода до договору підряду, при тому, що позивач за первісним позовом (замовник) заперечує досягнення між сторонами будь-яких домовленостей щодо виконання додаткових будівельних робіт та вартості цих робіт.
Отже, діючи за передбаченим наведеною правовою нормою (частина 3 статті 877 ЦК України) алгоритмом, навіть у випадку направлення замовнику листа від 24.11.2020 вих. № 1-11, підрядник, не отримавши від замовника в розумний строк відповіді на своє повідомлення про виявлені додаткові роботи та необхідність внесення змін до твердого кошторису, був зобов`язаний зупинити відповідні роботи до погодження замовником таких робіт.
Таким чином, доказів того, що ПП "ПБК "Євробуд" виконало обов`язок, встановлений частиною 3 статті 877 ЦК України, матеріали справи не містять. 
Разом з цим вказана правова норма не надає підряднику права вимагати від замовника оплати додаткових робіт, виконаних підрядником на власний ризик, без дотримання визначеного умовами договору і положеннями закону порядку внесення змін до твердого кошторису або без доведення того, що зупинення виконання робіт до узгодження із замовником збільшення кошторису було неможливе або недоцільне в інтересах замовника, зокрема могло призвести до знищення або пошкодження об`єкта будівництва, що прямо випливає зі змісту частини 4 статті 877 ЦК України.
Водночас, надаючи оцінку наданому до відзиву КНП "Тячівська районна лікарня" на зустрічну позовну заяву висновку експерта за результатами проведеної будівельно-технічної експертизи від 28.04.2021 № 0027/2021 та висновку експерта за результатами проведеної додаткової будівельно-технічної експертизи від 26.08.2021 № 0052/2021, які проведені в рамках кримінального провадження №120210700000000 від 05.02.2021, суд виходить з такого.
Так, за результатом проведеної будівельно-технічної експертизи експертом складено висновок від 28.04.2021 № 0027/2021, відповідно до якого обсяги та фактична вартість виконаних підрядних робіт ПП "ПБК "Євробуд" з капітального ремонту будівлі по проекту "Капітальний ремонт з переплануванням 1-го поверху акушерсько-гінекологічного корпусу під відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги Тячівської районної лікарні" обсягам та вартості визначеними звітною документацією. Сума невідповідності становить 538 011,50 грн.
Окрім цього, за результатом проведеної додаткової будівельно-технічної експертизи експертом складено висновок від 26.08.2021 № 0052/2021, відповідно до якого, зокрема, матеріали, які закуплені за аванс, не могли бути використані в роботах, які вказано в акті № 1 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в за жовтень 2020 року на суму 284 248,12 грн, акті № 1/1 приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в за жовтень 2020 року на суму 166 893,64 грн, акті приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в № 1/3 за жовтень 2020 року на суму 1 149 242,21 грн. 
Такий висновок експертом зроблено з посиланням на те, що вартість матеріалів, які використані при виконанні будівельних робіт, у відповідності до вищевказаних актів приймання виконаних будівельних робіт, включена до вартості цих актів.
Також у висновку додаткової будівельно-технічної експертизи від 26.08.2021 №0052/2021 зазначено, що вартість матеріалів, механізмів та інструментів, закуплених за рахунок коштів авансового платежу, які в свою чергу не передбачені проєктною, документацією, щодо виконання робіт з капітального ремонту з переплануванням першого поверху акушерсько-гінекологічного корпусу під відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги Тячівської районної лікарні за адресою: Закарпатська область, м. Тячів, вул. Нересненська, 48, та які закуплені за кошти авансу згідно з договором підряду № 203 від 04.09.2020 і відображені у відповідних накладних, становить 295 430,77 грн. 
Таким чином, експерт у висновку додаткової будівельно-технічної експертизи від 26.08.2021 № 0052/2021, зазначив про те, що загальна сума недовиконання робіт по об`єкту "Капітальний ремонт з переплануванням 1-го поверху акушерсько-гінекологічного корпусу під відділення екстреної (невідкладної) медичної допомоги Тячівської районної лікарні" з врахуванням наступних даних: суми недовиконання визначеної висновком експерта №0027/21021 від 28.04.2021 в розмірі 538 011,50 грн та вартості матеріалів, механізмів та інструментів, які придбані за кошти авансу та не передбачені проєктною документацією, складає 833 442,27 грн.
В аспекті викладеного суд також звертається до висновків Верховного Суду, наведених у постанові від 05.03.2024 у справі № 910/3374/23, згідно з якими та обставина, що експертиза проведена не за ухвалою суду у справі, не є підставою вважати її недопустимим доказом, оскільки особа, яка проводила цю експертизу є атестованим судовим експертом, обізнана про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок за статтями 384, 385 Кримінального кодексу України, сам висновок є в достатній мірі інформативним щодо предмета доказування, а отже є допустимим письмовим доказом у справі, який слід оцінити у сукупності із іншими доказами у справі (постанови Верховного Суду від 11.05.2022 у справі №450/3032/19, від 07.02.2024 у справі № 201/11458/20).
Чинне процесуальне законодавство не встановлює заборону щодо використання під час розгляду цивільної справи доказів, отриманих у межах інших проваджень. Тобто докази, зібрані у межах кримінального провадження, можуть бути використані як докази у цивільній справі, якщо відповідні дані стосуються предмета доказування. Достовірність і достатність таких доказів суд оцінює з урахуванням обставин конкретної справи (постанова Великої Палати Верховного Суду від 14.12.2022 у справі №477/2330/18.
Господарські суди при вирішенні господарських спорів мають досліджувати на загальних умовах висновки судових експертиз, які було проведено в межах провадження з іншої справи (постанови Верховного Суду від 05.12.2023 у справі № 910/6720/22, від 23.05.2023 у справі № 914/1883/22, від 04.07.2019 у справі № 922/101/16, від 13.02.2019 у справі № 913/112/18).
Висновок експертизи, призначеної в межах кримінального провадження, оцінюється господарськими судами у сукупності з іншими доказами на загальних підставах відповідно до вимог статті 86 ГПК України, при цьому, сторони не позбавлені можливості надати суду докази на його спростування, клопотати перед судом про виклик у судове засідання експерта, який проводив експертизу тощо (постанови Верховного Суду від 11.03.2021 у справі №923/188/20 та від 05.03.2024 у справі № 910/3374/23, від 27.06.2018 у справі №907/651/17).
У постанові від 19.11.2019 у справі № 918/204/18 Велика Палата Верховного Суду відхилила аргументи скаржника щодо неналежності та недопустимості доказу висновку експертизи, проведеної в межах досудового розслідування, зазначивши, що належним чином засвідчена копія висновку експерта була отримана судом на підставі ухвали безпосередньо від слідчого відділу поліції, й оцінка цьому висновку була надана судами з урахуванням положень процесуального законодавства, зокрема, статей 76 - 79 ГПК України.
Отриманий відповідно до вимог закону висновок експерта у кримінальній справі, є допустимим і достовірним доказом у цивільній справі, якому суд має надати оцінку та мотивувати, чи визнає доказ, чи відхиляє його (постанова Верховного Суду від 07.02.2024 у справі № 201/11458/20).
Узагальнюючи висновки щодо прийняття копії висновку експерта, складеного в рамках кримінального провадження, Верховний Суд у постанові від 05.03.2024 у справі №910/3374/23 також вказав наступне:
- висновок експерта, складений в рамках кримінального провадження на виконання рішення органу досудового розслідування, є допустимим письмовим доказом у справі, за умови, що експерт є атестованим і попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок;
- копія висновку експерта має бути належним чином засвідчена;
- для прийняття копії висновку експерта не потрібно окремого дозволу слідчого чи вироку суду у кримінальному провадженні;
- цей доказ не має для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює копію висновку експерта у сукупності з іншими доказами у справі;
- сторони мають право надати суду докази на спростування висновку експерта, клопотати про виклик експерта до суду; про призначення додаткової або повторної експертизи тощо.
Верховний Суд неодноразово наголошував на необхідності застосування категорій стандартів доказування та відзначив, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи. Зокрема, цей принцип передбачає покладання тягаря доказування на сторони. Одночасно він не передбачає обов`язку суду вважати доведеною та встановленою обставину, про яку сторона стверджує. Така обставина підлягає доказуванню таким чином, аби задовольнити, як правило, стандарт переваги більш вагомих доказів, тобто коли висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається більш вірогідним, ніж протилежний (постанови Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі № 917/1307/18, від 18.11.2019 у справі №902/761/18, від 04.12.2019 у справі № 917/2101/17). Аналогічний стандарт доказування застосовано Великою Палатою Верховного Суду у постанові від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц.
Верховний Суд зазначав, що стандарт доказування вірогідність доказів, на відміну від достатності доказів, підкреслює необхідність співставлення судом доказів, які надає позивач та відповідач.
Велика Палата Верховного Суду неодноразово звертала увагу, що кожна із сторін судового спору самостійно визначає докази, які, на її думку, належним чином підтверджують або спростовують заявлені позовні вимоги. Суд з дотриманням вимог щодо всебічного, повного, об`єктивного та безпосереднього дослідження наявних у справі доказів визначає певну сукупність доказів з урахуванням їх вірогідності та взаємного зв`язку, які, за його внутрішнім переконанням, дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, що входять до предмета доказування. Сторона судового спору, яка не погоджується з доводами опонента, має їх спростовувати шляхом подання відповідних доказів, наведення аргументів, надання пояснень тощо. Інакше принцип змагальності, задекларований у статті 13 ГПК України, втрачає сенс (постанови від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц, від 16.11.2021 у справі № 904/2104/19, від 21.06.2023 у справі №916/3027/21).
За таких обставин, оцінивши долучені сторонами до матеріалів справи докази щодо їх належності, достовірності та допустимості, застосувавши принцип вірогідності доказів при їх оцінці, суд дійшов висновку, про недоведеність матеріалами справи передбачених законом чи договором підстав для сплати КНП "Тячівська районна лікарня" на користь ПП "ПБК "Євробуд" коштів у сумі 1 625 961,60 грн, яку позивач за зустрічним позовом визначає як різницю між фактично виконаними підрядними роботами за договором на суму 3 267 854,17 грн та оплачених за підписаними сторонами актами приймання виконаних будівельних робіт форми КБ-2в на суму 1 641 892,57 грн.
Щодо вимог первісного позову суд дійшов висновку, що позовні вимоги в частині стягнення з ПП "ПБК "Євробуд" на користь КНП "Тячівська районна лікарня" 1 000 000,00 грн основного боргу підлягають до задоволення.
Окрім цього, вирішуючи спір в частині заявлених КНП "Тячівська районна лікарня" первісних вимог про стягнення з ПП "ПБК "Євробуд" 733 706,79 грн неустойки , передбаченої умовами пункту 17.1.1 договору за порушення строків виконання і закінчення (здачі в експлуатацію) робіт в розмірі 10 % від залишкової вартості невиконаних робіт, суд виходить з такого.
Згідно з частинами 1 - 3 статті 538 ЦК України виконання свого обов`язку однією із сторін, яке відповідно до договору обумовлене виконанням другою стороною свого обов`язку, є зустрічним виконанням зобов`язання. При зустрічному виконанні зобов`язання сторони повинні виконувати свої обов`язки одночасно, якщо інше не встановлено договором, актами цивільного законодавства, не випливає із суті зобов`язання або звичаїв ділового обороту. У разі невиконання однією із сторін у зобов`язанні свого обов`язку або за наявності очевидних підстав вважати, що вона не виконає свого обов`язку у встановлений строк (термін) або виконає його не в повному обсязі, друга сторона має право зупинити виконання свого обов`язку, відмовитися від його виконання частково або в повному обсязі.
Відповідно до частин 1, 4 статті 612 ЦК України боржник вважається таким, що прострочив, якщо він не приступив до виконання зобов`язання або не виконав його у строк, встановлений договором або законом. Прострочення боржника не настає, якщо зобов`язання не може бути виконане внаслідок прострочення кредитора.
Згідно з частинами 1, 2 статті 613 ЦК України кредитор вважається таким, що прострочив, якщо він відмовився прийняти належне виконання, запропоноване боржником, або не вчинив дій, що встановлені договором, актами цивільного законодавства чи випливають із суті зобов`язання або звичаїв ділового обороту, до вчинення яких боржник не міг виконати свого обов`язку. Якщо кредитор не вчинив дії, до вчинення яких боржник не міг виконати свій обов`язок, виконання зобов`язання може бути відстрочене на час прострочення кредитора.
Отже, якщо відповідно до змісту зобов`язання кредитор має здійснити певні дії, пов`язані із забезпеченням виконання або із прийняттям виконання (наприклад надання матеріалів, необхідних для виконання робіт, погодження із замовником виробників матеріалів/обладнання, що використовуються при виконанні робіт тощо), невиконання боржником своїх обов`язків в такому випадку не буде вважатися простроченням, а отже, не будуть наставати загальні наслідки, передбачені ЦК України.
Саме тому, відповідно до сталої та послідовної практики Верховного Суду, при вирішенні спорів щодо належного та своєчасного виконання договорів підряду як зі сторони замовника, так і підрядника, суди повинні надавати оцінку вжитим сторонами підрядного зобов`язання діям на його виконання у їх сукупності (правова позиція, викладена Верховним Судом у справах № 916/693/21, № 910/2711/20, № 910/6217/19, № 904/8883/21, на які посилається скаржник).
Неможливо розглядати порушення підрядником термінів виконання робіт без дослідження своєчасності та повноти виконання своєї частини зобов`язань замовником. Адже кредитор вважається таким, що прострочив, якщо він відмовився прийняти належне виконання, запропоноване боржником, або не вчинив дій, що встановлені договором, актами цивільного законодавства чи випливають із суті зобов`язання або звичаїв ділового обороту, до вчинення яких боржник не міг виконати свого обов`язку (частина 1 статті 613 ЦК України) (подібні висновки зроблені Верховним Судом у справах № 904/8883/21, № 916/693/21, №910/2711/20).
Як уже зазначалося та встановлено судом, технологічне виконання робіт згідно з проєктною та кошторисною документацією без її зміни (корегування), без необхідного доопрацювання проєктної та кошторисної документації та проведення повторної експертизи технічно було неможливе через наявні недоліки у проєктно-кошторисній документації та невідповідності її вимогам державних будівельних норм".
Судом враховується, за умовами пункту 7.1 договору підряду саме на замовника покладено обов`язок забезпечення робіт проєктною документацією, її погодження з уповноваженими державними органами та органами місцевого самоврядування, а також проведення в установленому порядку експертизи цієї документації.
З огляду на невиконання замовником умов договору стосовно своєчасного надання підряднику відкоригованої проєктної документації, то такі обставини позбавили виконавця (підрядника) можливості завершити певні етапи робіт та, відповідно, підготувати акти приймання виконаних будівельних робіт формою КБ-2в, тож у даному випадку наявні обставини порушення саме замовником своїх договірних зобов`язань. Такі обставини позивачем за первісним позовом документально не спростовані.
Таким чином, за висновками суду, матеріалами справи підтверджується відсутність у діях підрядника (відповідача за первісним позовом) вини та протиправної поведінки зобов`язаної особи, що виключає стягнення з нього неустойки, передбаченої пунктом 17.1.1 договору за порушення строків закінчення виконання робіт (здачі в експлуатацію), у зв`язку з чим позовні вимоги в цій частині задоволенню не підлягають.
Статтею 129 Конституції України встановлено, що основними засадами судочинства є змагальність сторін та свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Положеннями статей 13-14 ГПК України унормовано, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Збирання доказів у господарських справах не є обов`язком суду, крім випадків, встановлених цим Кодексом. В той же час, кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Відповідно до статті 73 ГПК України доказами у справі є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність чи відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Статтею 74 ГПК України обов`язок доказування і подання доказів віднесено на сторони. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень.
У статті 76 ГПК України встановлено, що належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Згідно зі статтею 77 ГПК України обставини, які відповідно до законодавства повинні бути підтверджені певними засобами доказування, не можуть підтверджуватися іншими засобами доказування. Докази, одержані з порушенням закону, судом не приймаються.
Статтею 86 ГПК України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (пункт 87 Рішення Європейського суду з прав людини у справі "Салов проти України" від 06.09.2005).
У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі "Надточий проти України" від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.
Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам – учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.
Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.
У постанові від 18.03.2020 у справі №129/1033/13-ц Велика Палата Верховного Суду сформулювала висновок, що принцип змагальності забезпечує повноту дослідження обставин справи та покладає тягар доказування на сторони. Водночас цей принцип не створює для суду обов`язок вважати доведеною та встановленою обставину, про яку стверджує сторона. Таку обставину треба доказувати таким чином, аби реалізувати стандарт більшої переконливості, за яким висновок про існування стверджуваної обставини з урахуванням поданих доказів видається вірогіднішим, ніж протилежний (див. також постанови Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду від 02.10.2018 у справі №910/18036/17, від 23.10.2019 у справі №917/1307/18).
За загальним правилом доказування тягар доведення обґрунтованості вимог пред`явленого позову покладається на позивача, за таких умов доведення не може бути належним чином реалізоване шляхом спростування позивачем обґрунтованості заперечень відповідача. Пріоритет у доказуванні надається не тому, хто надав більшу кількість доказів, а в першу чергу їх достовірності, допустимості для реалізації стандарту більшої переконливості (такі висновки містяться у постанові Верховного Суду від 21.09.2022 у справі №645/5557/16-ц).
Верховний Суд у постанові від 29.01.2021 у справі №922/51/20 зазначив про те, що реалізація принципу змагальності сторін в процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.
Європейський суд з прав людини у рішенні в справі "Серявін та інші проти України" вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях, зокрема, судів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною залежно від характеру рішення.
Окрім того, суд враховує висновки в рішенні ЄСПЛ у справі "Проніна проти України", в якому зазначено, що пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Лише той факт, що суд окремо та детально не відповів на кожний аргумент, представлений сторонами, не є свідченням несправедливості процесу (рішення ЄСПЛ у справі "Шевельов проти України").
Сторонами у справі не надано суду належних та допустимих доказів на підтвердження наявності інших обставин ніж ті, що досліджені судом, а відтак, зважаючи на зазначене вище, первісні позовні вимоги в частині стягнення основного боргу як обґрунтовано заявлені, підтверджені належними та допустимими доказами підлягають до задоволення судом. У решті вимог первісного позову щодо стягнення неустойки, а також у зустрічному позові про стягнення заборгованості суд відмовляє.
Розподіл судових витрат.
Витрати зі сплати судового збору відповідно до статті 129 ГПК України покладаються на сторони пропорційно розміру задоволених вимог.
Враховуючи наведене та керуючись статтями 2, 13, 42, 46, 73, 74, 76, 77, 78, 79, 80, 129, 236, 238, 240 Господарського процесуального кодексу України, суд 

УХВАЛИВ:

1. Первісний позов Комунального некомерційного підприємства "Тячівська районна лікарня Тячівської міської ради Закарпатської області" задовольнити частково.
2. Стягнути з Приватного підприємства "Проектно-будівельна компанія "Євробуд" (89600, Закарпатська обл., м. Мукачеве(п), вул. Вокзальна, буд. 24, код ЄДРПОУ 20445655) на користь Комунального некомерційного підприємства "Тячівська районна лікарня Тячівської міської ради Закарпатської області" (90500, Закарпатська обл., Тячівський р-н, м.Тячів, вул. Нересеньска, буд. 48, код ЄДРПОУ 01992682) 1 000 000,00 грн (один мільйон гривень) основного боргу, а також 15 000,00 грн (п`ятнадцять тисяч гривень) на відшкодування сплаченого судового збору.
3. В решті вимог первісного позову – відмовити.
4. В задоволенні зустрічного позову Приватного підприємства "Проектно-будівельна компанія "Євробуд" – відмовити.

Наказ видати після набрання рішенням законної сили.

На підставі статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. 
Апеляційна скарга на рішення суду згідно статті 256 Господарського процесуального кодексу України подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду або якщо розгляд справи (вирішення питання) здійснювався без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення може бути оскаржене до Західного апеляційного господарського суду.

Повне судове рішення складено та підписано 12.02.2026.

Суддя Д. Є. Мірошниченко