ЗАХІДНИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД
79010, м.Львів, вул.Личаківська,81
_________________________________________________________________________________________________________
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"02" лютого 2026 р. Справа №907/365/25

Західний апеляційний господарський суд у складі колегії:
Головуючий – суддя О.В. Зварич
судді Н.М. Кравчук
І.Ю. Панова,
секретар судового засідання Р.А. Пишна, 
розглянув у судовому засіданні апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Державний земельний банк» за вих. № 05-12/2025 від 05.12.2025 року (вх.№ 01-05/3620/25 від 05.12.2025 року) 
на рішення Господарського суду Закарпатської області від 23.10.2025 року (суддя Л.І. Пригара; повне рішення складено 17.11.2025 року)
у справі № 907/365/25
за позовом: Фізичної особи - підприємця Романа Івана Івановича (надалі ФОП Роман І.І.)
до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю «Державний земельний банк» (надалі ТзОВ «Державний земельний банк»)
за участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача: Головного управління Держгеокадастру у Закарпатській області
про визнання укладеним Договору суборенди земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності площею 17,4874 га (кадастровий номер 2121982800:02:001:0002), що розташована на території Іршавської міської територіальної громади (с. Мала Розтока Хустського району Закарпатської області), в новій редакції, запропонованій позивачем (з врахуванням заяви про зміну предмета позову),
за участю:
від позивача (в режимі відеоконференції): Роман І.І. – адвокат (ордер серії АО №1210365 від 25.12.2025 року);
від відповідача (в режимі відеоконференції): Фролов В.О. – адвокат (довіреність б/н від 01.04.2025 року);
від третьої особи: не з`явився,
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог
27.03.2025 року ФОП Роман І.І. звернувся до Господарського суду Закарпатської області з позовом до ТзОВ «Державний земельний банк» про визнання укладеним Договору суборенди земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності площею 17,4874 га (кадастровий номер 2121982800:02:001:0002), що розташована на території Іршавської міської територіальної громади (с. Мала Розтока Хустського району Закарпатської області), в новій редакції, запропонованій позивачем (з врахуванням заяви про зміну предмета позову, поданого позивачем 11.08.2025 року за вх.№ 02.3.1-02/7104/25 від 12.08.2025 року).
Позовні вимоги мотивовані тим, що відповідачем протиправно відмовлено у підписанні договору суборенди з позивачем як переможцем земельних торгів.
Ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 11.06.2025 року залучено до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору на стороні відповідача Головне управління Держгеокадастру у Закарпатській області.
Короткий зміст оскарженого рішення суду першої інстанції
Рішенням Господарського суду Закарпатської області від 23.10.2025 року у справі №907/365/25 задоволено позов. Визнано укладеним договір суборенди землі сільськогосподарського призначення державної власності площею 17,4874 га (кадастровий номер 2121982800:02:001:0002), що розташована на території Іршавської міської територіальної громади (с. Мала Розтока Хустського району Закарпатської області) в запропонованій позивачем редакції.
В ході розгляду справи суд першої інстанції встановив, що 25.11.2024 року в електронній торговій системі "Прозорро.Продажі" відбулися земельні торги у формі електронного аукціону за лотом №868 із передачі в суборенду строком на 14 років земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності (кадастровий номер 2121982800:02:001:0002), площею 17,4874 га, що розташована на території Іршавської міської територіальної громади (село Мала Розтока Хустського району Закарпатської області), цільове призначення - 01.09 для дослідних і навчальних цілей.
Як вбачається із протоколу про результати земельних торгів №LREOO1-UA-20241024-69992, сформованого 02.12.2024 о 13:17:53 та підписаного з боку позивача (власноручним підписом) і відповідача (за допомогою кваліфікованого електронного підпису), в земельних торгах взяли участь 2 учасники: ФОП Роман Іван Іванович із ціновою пропозицією в сумі 45500 грн та Зеленяк Євген Степанович із ціновою пропозицією в сумі 99999 грн. Розмір реєстраційного внеску учасників, що сплачується за участь в торгах: 710 грн; розмір гарантійного внеску учасників торгів: 12888,99 грн.
Суд встановив, що у зв`язку з відмовою від підписання протоколу Зеленяком Євгеном Степановичем, про що організатором складено та оприлюднено відповідний акт на підставі п. 49 Вимог щодо підготовки до проведення та проведення земельних торгів для продажу земельних ділянок та набуття прав користування ними (оренди, суборенди, суперфіцію, емфітевзису), затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1013 від 22.09.2021, переможцем земельних торгів було обрано ФОП Романа Івана Івановича як учасника з наступною за величиною ціновою пропозицією.
Місцевий господарський суд констатував, що 20.12.2024 року ТзОВ «Державний земельний банк» прийнято рішення про відмову у підписанні договору суборенди землі з переможцем земельних торгів Фізичною особою - підприємцем Романом Іваном Івановичем, мотивоване тим, що Роман І.І. для участі в аукціоні за лотом №868 ID LRE-UA-20241024-69992 з передачі в суборенду земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності строком на 14 років, площею 17,4874 га, що розташована на території Іршавської міської територіальної громади (с. М. Розтока) Хустського району, Закарпатської області, кадастровий номер 2121982800:02:001:0002, цільове призначення - 01.09 для дослідних і навчальних цілей, подав документ, який містить неправдиві відомості, а саме, довідку від 21.11.2024 року про відсутність юридичних осіб, права власності на частку у статутному (складеному) капіталі, у пайовому фонді, акції, паї яких має учасник.
Не погоджуючись із означеним рішенням про відмову у підписанні договору суборенди землі та вважаючи його протиправним, ФОП Роман І.І. звернувся до Господарського суду Закарпатської області з позовом до відповідача ТзОВ «Державний земельний банк» про скасування рішення від 20.12.2024 року про відмову у підписанні договору суборенди землі з переможцем земельних торгів, що проводилися в електронній системі "Прозорро.Продажі" 25.11.2024 року, у формі електронного аукціону за лотом №868 ID LRE001-UA-20241024-69992, ФОП Романом Іваном Івановичем, та зобов`язання відповідача підписати договір суборенди землі з переможцем земельних торгів, що проводилися в електронній системі "Прозорро.Продажі" 25.11.2024 року, у формі електронного аукціону за лотом №868 ID LRE001-UA-20241024-69992, ФОП Романом Іваном Івановичем.
Рішенням Господарського суду Закарпатської області від 12.03.2025 року у справі №907/44/25, що набрало законної сили 15.04.2025 року, позов задоволено частково. Рішення ТзОВ «Державний земельний банк» від 20.12.2024 року про відмову у підписанні договору суборенди землі з переможцем земельних торгів, що проводилися в електронній системі "Прозорро.Продажі" 25.11.2024 року, у формі електронного аукціону за лотом №868 ID LRE001-UA-20241024-69992, ФОП Романом Іваном Івановичем - скасовано. В іншій частині позову відмовлено.
Суд першої інстанції виснував, що відмова відповідача у підписанні Договору суборенди землі з переможцем земельних торгів, а саме, позивачем, з огляду на встановлені обставини справи суперечить принципам добросовісності та чесній діловій практиці, а формування електронною системою протоколу про результати земельних торгів та його підписання не тільки позивачем, але і самим відповідачем є підставою для укладення Договору суборенди землі.
З врахуванням вищенаведених обставин суд першої інстанції дійшов висновку про задоволення позовних вимог щодо визнання укладеним Договору суборенди земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності площею 17,4874 га (кадастровий номер 2121982800:02:001:0002), що розташована на території Іршавської міської територіальної громади (с. Мала Розтока Хустського району Закарпатської області), в редакції, запропонованій позивачем.
Короткий зміст вимог апеляційної скарги та узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення Господарського суду Закарпатської області від 23.10.2025 року у справі №907/365/25 та ухвалити нове рішення, яким відмовити у задоволенні позову. Зазначає, що оскаржене рішення ухвалено з істотним порушенням норм процесуального права, що призвело до позбавлення відповідача права на ефективну участь у судовому засіданні та права бути почутим. Вказує на те, що судове засідання, за результатами якого було ухвалено оскаржуване рішення, відбулося 23.10.2025 року за повної відсутності представника відповідача за обізнаності суду про те, що відповідач обрав участь в режимі відеоконференції. Заявляє, що скаржник не подавав заяви без участі та не висловлював бажання, щоб розгляд справи відбувався за відсутності відповідача. Вважає, що відсутність відповідача у засіданні, щодо якого був встановлений режим ВКЗ, свідчить про невиконання судом обов`язку забезпечити технічну можливість підключення відповідно до імперативних вимог статті 197 ГПК України. Зазначає, що суд першої інстанції помилково застосував механізм визнання договору укладеним, оскільки на момент ухвалення рішення були відсутні правові підстави для його укладення через сплив строку та статус торгів. Також скаржник заявляє про обрання позивачем неналежного та неефективного способу захисту.
Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи
Позивач подав відзив на апеляційну скаргу, в якому просив апеляційну скаргу залишити без задоволення, оскаржене рішення місцевого господарського суду без змін. Зокрема зазначає, що явка учасників справи в судове засідання була визнана судом на власний розсуд, а відтак, виходячи із засад змагальності та диспозитивності у господарському судочинстві, передбачених статтями 13, 14 ГПК України, відповідач у справі, будучи належним чином повідомленим про дату, час і місце судового засідання, на власний розсуд скористався наданим йому частиною 1 статті 42 ГПК України процесуальним правом на участь в судовому засіданні під час розгляду даної справи по суті. Стверджує, що договір суборенди не було укладено саме з вини відповідача, який прийняв очевидно незаконне рішення про відмову у його підписанні з надуманих підстав, яке в подальшому судом було скасоване. Вказує на те, що оскільки позивача визначено переможцем земельних торгів а рішення відповідача судом скасовано, то відповідач зобов`язаний укласти із ФОП Романом Іваном Івановичем договір суборенди землі. Вказує про обрання належного способу захисту прав.
31.12.2025 року через систему «Електронний суд» третя особа подала заяву б/н від 31.12.2025 року (вх. № 01-04/9863/25 від 31.12.2025 року) про розгляд апеляційної скарги Товариства з обмеженою відповідальністю «Державний земельний банк» без представника третьої особи за наявними матеріалами справи.
В судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи, наведені в апеляційній скарзі.
Представник позивача заперечив проти доводів скаржника.
Обставини справи
Як видно із наявних у справі копій документів, 25.11.2024 року в електронній торговій системі "Прозорро.Продажі" відбулися земельні торги у формі електронного аукціону за лотом №868 із передачі в суборенду строком на 14 років земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності (кадастровий номер 2121982800:02:001:0002), площею 17,4874 га, що розташована на території Іршавської міської територіальної громади (село Мала Розтока Хустського району Закарпатської області), цільове призначення - 01.09 для дослідних і навчальних цілей.
Відповідно до протоколу про результати земельних торгів №LRE001-UA-20241024-69992, сформованого 02.12.2024 о 13:17:53 в земельних торгах взяли участь 2 учасники: ФОП Роман Іван Іванович із ціновою пропозицією в сумі 45500,00 грн та Зеленяк Євген Степанович із ціновою пропозицією в сумі 99999,00 грн. Розмір реєстраційного внеску учасників, що сплачується за участь в торгах: 710,00 грн; розмір гарантійного внеску учасників торгів: 12888,99 грн.
За доводами позивача, у зв`язку з відмовою від підписання протоколу Зеленяком Євгеном Степановичем, про що організатором складено та оприлюднено відповідний акт на підставі п. 49 Вимог щодо підготовки до проведення та проведення земельних торгів для продажу земельних ділянок та набуття прав користування ними (оренди, суборенди, суперфіцію, емфітевзису), затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1013 від 22.09.2021 року, переможцем земельних торгів було обрано ФОП Романа Івана Івановича як учасника з наступною за величиною ціновою пропозицією.
Також у наведеному протоколі про результати земельних торгів зазначено, що ФОП Роман Іван Іванович є переможцем земельних торгів.
Зміст протоколу про результати земельних торгів №LRE001-UA-20241024-69992 передбачає обов`язок переможця торгів протягом п`яти робочих днів з дня підписання договору за результатами проведення земельних торгів сплатити на рахунки, зазначені в оголошенні про проведення земельних торгів, ціну продажу лоту та витрати, здійснені на підготовку лоту. Сума сплати за придбаний лот, яка підлягає сплаті переможцем земельних торгів організатору (за вирахуванням залишку гарантійного внеску, що зараховується в рахунок оплати ціни продажу лота): 44441,01 грн; сума витрат (видатків), здійснених на підготовку лота для продажу, яка підлягає сплаті переможцем земельних торгів: 772,80 грн.
20.12.2024 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Державний земельний банк» прийнято рішення про відмову у підписанні договору суборенди землі з переможцем земельних торгів Фізичною особою - підприємцем Романом Іваном Івановичем, мотивоване тим, що Роман І.І. для участі в аукціоні за лотом №868 ID LRE-UA-20241024-69992 з передачі в суборенду земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності строком на 14 років, площею 17,4874 га, що розташована на території Іршавської міської територіальної громади (с. М. Розтока) Хустського району, Закарпатської області, кадастровий номер 2121982800:02:001:0002, цільове призначення - 01.09 для дослідних і навчальних цілей, подав документ, який містить неправдиві відомості, а саме, довідку від 21.11.2024 року про відсутність юридичних осіб, права власності на частку у статутному (складеному) капіталі, у пайовому фонді, акції, паї яких має учасник.
Не погоджуючись із означеним рішенням про відмову у підписанні договору суборенди землі та вважаючи його протиправним, ФОП Роман І.І. звернувся до Господарського суду Закарпатської області з позовом до відповідача Товариства з обмеженою відповідальністю "Державний земельний банк" про скасування рішення від 20.12.2024 року про відмову у підписанні договору суборенди землі з переможцем земельних торгів, що проводилися в електронній системі "Прозорро.Продажі" 25.11.2024 року, у формі електронного аукціону за лотом №868 ID LRE001-UA-20241024-69992, ФОП Романом Іваном Івановичем, та зобов`язання відповідача підписати договір суборенди землі з переможцем земельних торгів, що проводилися в електронній системі "Прозорро.Продажі" 25.11.2024 року, у формі електронного аукціону за лотом №868 ID LRE001-UA-20241024-69992, ФОП Романом Іваном Івановичем.
Рішенням Господарського суду Закарпатської області від 12.03.2025 року у справі №907/44/25, яке набрало законної сили 15.04.2025 року, позов задоволено частково. Рішення Товариства з обмеженою відповідальністю "Державний Земельний банк" від 20.12.2024 року про відмову у підписанні договору суборенди землі з переможцем земельних торгів, що проводилися в електронній системі "Прозорро.Продажі" 25.11.2024, у формі електронного аукціону за лотом №868 ID LRE001-UA-20241024-69992, ФОП Романом Іваном Івановичем - скасовано. Стягнуто з Товариства з обмеженою відповідальністю "Державний Земельний банк" на користь Фізичної особи-підприємця Роман Івана Івановича суму 2422,40 грн у відшкодування витрат по сплаті судового збору. В іншій частині позову відмовлено.
Ухвалюючи рішення від 12.03.2025 року у справі №907/44/25, господарський суд встановив відсутність належних та допустимих доказів, що свідчили б про подачу позивачем неправдивих відомостей, щодо відсутності юридичних осіб, права власності на частку у статутному (складеному) капіталі, у пайовому фонді, акції, паї яких має учасник. Як і відсутні докази наявності таких у позивача.
З огляду на вказане, суд у рішенні від 12.03.2025 року у справі №907/44/25 дійшов висновку, що відповідачем неправомірно прийнято оскаржуване рішення від 20.12.2024 року, яким було відмовлено у підписанні договору суборенди землі з переможцем земельних торгів, що порушило права позивача.
Також у наведеному рішенні суд вказав, що якщо позивач вважає, що відповідач зобов`язаний укласти з позивачем договір, то належному способу захисту відповідає не вимога зобов`язати відповідача вирішити питання щодо укладення договору чи вимога зобов`язати відповідача укласти договір, а вимога про визнання укладеним договору в судовому порядку у запропонованій позивачем редакції, що відповідає способам захисту, визначеним пунктом 1 частини другої статті 16 ЦК України, та статтею 20 ГК України. 
За доводами позивача, оскільки його було визначено переможцем земельних торгів як учасника з наступною за величиною ціновою пропозицією (протокол про результати земельних торгів №LRE001-UA-20241024-69992 від 02.12.2024 року), а рішення ТзОВ «Державний земельний банк» від 20.12.2024 року про відмову у підписанні договору суборенди землі з переможцем земельних торгів судом скасовано, то відповідач зобов`язаний укласти з позивачем строком на 14 років відповідний договір суборенди земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності (кадастровий номер 2121982800:02:001:0002), площею 17,4874 га, що розташована на території Іршавської міської територіальної громади (село Мала Розтока Хустського району Закарпатської області), цільове призначення - 01.09 для дослідних і навчальних цілей.
Покликаючись на ухилення відповідача від підписання вказаного договору в добровільному порядку, позивач звернувся до суду з даним позовом з врахуванням заяви про зміну предмету позову, яким просить визнати договір укладеним в запропонованій ним редакції.
Норми права та мотиви, якими керується суд апеляційної інстанції при ухваленні постанови та висновки суду за результатами розгляду апеляційної скарги
За змістом статті 15 Цивільного кодексу України кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
Відповідно до частини 1 статті 16 Цивільного кодексу України кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Способи захисту прав та інтересів суб`єктів земельних відносин визначені у частині 3 статті 152 Земельного кодексу України, частині 2 статті 16 Цивільного кодексу України.
Статтею 16 Цивільного кодексу України також передбачено, що суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
Спонукання суб`єкта цивільного права до укладення договору опосередковується позовною вимогою про визнання договору укладеним. У разі задоволення такої позовної вимоги цивільні права та обов`язки за договором набуваються, змінюються або припиняються внаслідок заміни волі та волевиявлення відповідача судовим рішенням, яке тим самим виправляє дефект волі відповідача.
Подібний правовий висновок висвітлений у постанові Верховного Суду 27.05.2025 року у справі № 902/778/24.
Відтак, визнання договору укладеним із викладенням його змісту в резолютивній частині судового рішення як один із способів установлення правовідносин є належним способом захисту прав суб`єктів земельних відносин.
Відповідно до частини 1 статті 134 Земельного кодексу України земельні ділянки державної чи комунальної власності продаються або передаються в користування (оренду, суперфіцій, емфітевзис) окремими лотами на конкурентних засадах (на земельних торгах), крім випадків, встановлених частиною другою цієї статті. Передача в суборенду земельних ділянок державної власності, які орендуються акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, яке утворилося шляхом перетворення державного підприємства, у постійному користуванні якого перебували такі земельні ділянки, здійснюється виключно на земельних торгах. У такому разі положення частини другої цієї статті не застосовуються.
Згідно із частиною 2 статті 135 Земельного кодексу України земельні торги проводяться у формі електронного аукціону в режимі реального часу в мережі Інтернет, за результатами проведення якого укладається договір купівлі-продажу, оренди, суборенди, суперфіцію, емфітевзису земельної ділянки з переможцем земельних торгів, який запропонував найвищу ціну за земельну ділянку, що продається, або найвищу ціну за придбання прав емфітевзису, суперфіцію, або найвищий розмір орендної (суборендної) плати, зафіксовані під час проведення земельних торгів. Земельні торги проводяться в електронній торговій системі, адміністратором якої є визначений Кабінетом Міністрів України суб`єкт господарювання державного сектору економіки. Порядок функціонування та адміністрування електронної торгової системи затверджує Кабінет Міністрів України.
За положеннями абзацу 5-7 частини 2 статті 135 Земельного кодексу України протокол про результати земельних торгів та договір, що укладається за результатами проведення земельних торгів (крім договору купівлі-продажу земельної ділянки), підписуються за допомогою кваліфікованого електронного підпису з урахуванням вимог Закону України "Про електронні довірчі послуги". Учасник земельних торгів - це фізична або юридична особа, яка розмістила в електронній торговій системі документи, зазначені в частині сьомій статті 137 цього Кодексу, сплатила реєстраційний та гарантійний внески, зробила закриту цінову пропозицію і відповідно до закону може набувати право власності чи користування земельною ділянкою, виставленою на земельних торгах. Переможець земельних торгів - це учасник, який подав найвищу цінову пропозицію за лот, у разі якщо ним зроблено щонайменше один крок торгів (крім випадку, встановленого абзацом третім частини п`ятої статті 138 цього Кодексу), у випадках, встановлених частиною сімнадцятою статті 137 цього Кодексу, - учасник з наступною за величиною ціновою пропозицією за умови, що ним зроблено щонайменше один крок торгів, а в разі однакових цінових пропозицій - учасник, який подав раніше цінову пропозицію, за умови відсутності його відмови від очікування.
Абзацом 9 частини 2 статті 135 Земельного кодексу України встановлено, що організатором земельних торгів є у разі укладення договору суборенди земельної ділянки - орендар земельної ділянки.
Відповідно до пункту «ґ» частини 4 статті 136 Земельного кодексу України проведення земельних торгів щодо земельних ділянок або прав на них здійснюється за рішенням організатора земельних торгів, у якому зазначаються, зокрема проект договору купівлі-продажу, оренди, суборенди, емфітевзису, суперфіцію земельної ділянки.
Згідно із частиною 14 статті 137 Земельного кодексу України земельні торги проводяться за процедурою визначення переможця, під час якої учасники мають можливість поетапного збільшення своїх цінових пропозицій протягом трьох раундів торгів.
За приписами частини 16 статті 136 Земельного кодексу України протокол про результати земельних торгів та договір за результатами проведення земельних торгів (крім договору купівлі-продажу земельної ділянки) підписуються організатором та переможцем торгів шляхом накладення кваліфікованих електронних підписів у порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України. Переможець земельних торгів підписує протокол про результати земельних торгів протягом трьох робочих днів з дня, наступного за днем його формування електронною торговою системою. Організатор земельних торгів підписує протокол про результати земельних торгів протягом шести робочих днів з дня, наступного за днем його формування електронною торговою системою. На вимогу переможця торгів протокол про результати земельних торгів та/або договір за результатами проведення земельних торгів, укладені шляхом накладення кваліфікованих електронних підписів організатором та переможцем торгів, можуть бути підписані також у паперовій формі. Протокол про результати земельних торгів є підставою для укладення договору купівлі-продажу земельної ділянки, прав емфітевзису, суперфіцію, договорів оренди, суборенди землі, емфітевзису, суперфіцію. Договір за результатами проведення земельних торгів укладається між організатором та переможцем земельних торгів протягом 20 робочих днів з дня, наступного за днем формування протоколу про результати земельних торгів.
Отже, земельним законодавством передбачено порядок укладення договору суборенди земельної ділянки у разі перемоги на земельних торгах.
Відповідно до статті 8 Закону України «Про оренду землі» орендована земельна ділянка або її частина може передаватися орендарем у суборенду без зміни цільового призначення, якщо це передбачено договором оренди або за письмовою згодою орендодавця (крім випадків, визначених законом). Якщо протягом одного місяця орендодавець не надішле письмового повідомлення щодо своєї згоди чи заперечення, орендована земельна ділянка або її частина може бути передана в суборенду. Умови договору суборенди земельної ділянки повинні обмежуватися умовами договору оренди земельної ділянки і не суперечити йому. Плата за суборенду земельних ділянок державної та комунальної власності не може перевищувати орендної плати, крім випадків передачі в суборенду земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, яка перебуває в оренді акціонерного товариства, товариства з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, яке утворилося шляхом перетворення такого державного підприємства, на конкурентних засадах. Строк суборенди не може перевищувати строку, визначеного договором оренди землі. Строк суборенди земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності, яка передається на земельних торгах в суборенду акціонерним товариством, товариством з обмеженою відповідальністю, 100 відсотків акцій (часток) у статутному капіталі якого належать державі, яке утворилося шляхом перетворення державного підприємства, яка була передана зазначеному господарському товариству в оренду відповідно до статті 120-1 Земельного кодексу України, не може становити більше 14 років, а для земельних ділянок, переданих в суборенду для закладання та/або вирощування багаторічних насаджень (плодових, ягідних, горіхоплідних, винограду), - більше 25 років. У разі припинення договору оренди чинність договору суборенди земельної ділянки припиняється. Право суборенди земельної ділянки підлягає державній реєстрації.
Аналізуючи вказану норму закону, колегія суддів констатує, що умови договору суборенди земельної ділянки обмежуються умовами договору оренди відповідної земельної ділянки та не можуть суперечити основному договору оренди (строк, плата тощо).
Згідно із частиною 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до частини 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
За положеннями частини 1 статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування.
За змістом статті 86 Господарського процесуального кодексу України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Отже, учасники справи зобов`язані подати докази на підтвердження своїх вимог чи заперечень, а суд оцінює надані учасниками справи докази під час розгляду справи.
Учасники справи несуть обов`язок подати ті чи інші докази в залежності від предмета спору та обґрунтування своїх вимог чи заперечень.
У даній справі позовні вимоги мотивовані тим, що відповідачем протиправно відмовлено у підписанні договору суборенди з позивачем як переможцем земельних торгів.
Судом у цій справі встановлено, що 25.11.2024 року в електронній торговій системі "Прозорро.Продажі" відбулися земельні торги у формі електронного аукціону за лотом №868 із передачі в суборенду строком на 14 років земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності (кадастровий номер 2121982800:02:001:0002), площею 17,4874 га, що розташована на території Іршавської міської територіальної громади (село Мала Розтока Хустського району Закарпатської області), цільове призначення - 01.09 для дослідних і навчальних цілей.
Відповідно до протоколу про результати земельних торгів №LRE001-UA-20241024-69992, сформованого 02.12.2024 о 13:17:53 в земельних торгах взяли участь 2 учасники: ФОП Роман Іван Іванович із ціновою пропозицією в сумі 45500,00 грн та Зеленяк Євген Степанович із ціновою пропозицією в сумі 99999,00 грн. Розмір реєстраційного внеску учасників, що сплачується за участь в торгах: 710,00 грн; розмір гарантійного внеску учасників торгів: 12888,99 грн.
За доводами позивача, у зв`язку з відмовою від підписання протоколу Зеленяком Євгеном Степановичем, про що організатором складено та оприлюднено відповідний акт на підставі п. 49 Вимог щодо підготовки до проведення та проведення земельних торгів для продажу земельних ділянок та набуття прав користування ними (оренди, суборенди, суперфіцію, емфітевзису), затверджених постановою Кабінету Міністрів України №1013 від 22.09.2021 року, переможцем земельних торгів було обрано ФОП Романа Івана Івановича як учасника з наступною за величиною ціновою пропозицією.
Для надання правової оцінки спірним правовідносинам та вирішення спору по суті, зважаючи на обґрунтування поданого позову, та враховуючи положення процесуального закону, позивач повинен був подати до суду першої інстанції належно засвідчену копію договору оренди спірної земельної ділянки, (у випадку неможливості подання цього доказу звернутись до суду з клопотанням про його витребування), а суд першої інстанції повинен був дослідити його зміст, оскільки умови договору суборенди земельної ділянки в силу положень статті 8 Закону України «Про оренду землі» обмежуються умовами основного договору оренди.
Згідно із частиною 2-4 статті 13 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Отже, враховуючи вищевказані положення процесуального закону, обґрунтування поданого позову та встановлені у цій справі обставини, колегія суддів приходить до висновку, що за відсутності у матеріалах справи № 907/365/25 основного договору оренди спірної земельної ділянки суд позбавлений можливості проаналізувати та дослідити, чи відповідають умови договору суборенди земельної ділянки сільськогосподарського призначення державної власності (кадастровий номер 2121982800:02:001:0002), площею 17,4874 га, що розташована на території Іршавської міської територіальної громади (село Мала Розтока Хустського району Закарпатської області) цільове призначення - 01.09 для дослідних і навчальних цілей, умовам договору оренди цієї земельної ділянки.
Зважаючи на наведені висновки, суд апеляційної інстанції висновує про відсутність правових підстав для задоволення позову, оскільки відсутність можливості надати правову оцінку договору оренди спірної земельної ділянки унеможливлює задоволення позовної вимоги про визнання укладеним договору суборенди земельної ділянки в редакції, запропонованій позивачем.
За доводами апеляційної скарги, судове рішення, яке оскаржується, ухвалено з істотним порушенням норм процесуального права, що призвело до позбавлення відповідача права на ефективну участь у судовому засіданні та права бути почутим. Судове засідання відбулося 23.10.2025 року за відсутності представника відповідача, за обізнаності суду про те, що відповідач обрав участь в судовому засіданні в режимі відеоконференції, не подавав заяви та не висловлював бажання, щоб розгляд справи відбувався за його відсутності. Апелянт вважає, що відсутність його представника у судовому засіданні, щодо якого був встановлений режим ВКЗ, свідчить про невиконання судом обов`язку забезпечити технічну можливість підключення відповідно до імперативних вимог статті 197 ГПК України.
Стосовно цих доводів необхідно зазначити таке.
Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 42 Господарського процесуального кодексу України учасники справи мають право, зокрема брати участь у судових засіданнях, якщо інше не визначено законом.
Згідно із частиною 1 статті 197 Господарського процесуального кодексу України учасник справи, його представник має право брати участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду або у приміщенні іншого суду за умови наявності в суді відповідної технічної можливості, про яку суд зазначає в ухвалі про відкриття провадження у справі, крім випадків, коли явка цього учасника справи в судове засідання визнана судом обов`язковою.
Отже, у процесуальному законі закріплено право учасника справи на участь у судових засіданнях, незалежно від форми такої участі (в залі судового засідання чи у режимі відеоконференції).
Як видно з матеріалів справи №907/365/25, ухвалою Господарського суду Закарпатської області від 25.09.2025 року закрито підготовче провадження у справі, призначено справу до судового розгляду по суті, судове засідання призначено на 23 жовтня 2025 року на 16:30 год. в режимі відеоконференції за допомогою підсистеми відеоконференцзв`язку ЄСІТС (https://vkz.court.gov.ua/site/login).
В даній ухвалі вказано, що для участі в судовому засіданні в режимі відеоконференції поза межами приміщення суду представнику відповідача необхідно використовувати комп`ютерну техніку або смартфони з доступом в мережу Інтернет, які дозволяють передавати аудіосигнал та відеозображення, а також зв`язатися із Господарським судом Закарпатської області у день призначеного судового засідання. 
В матеріалах справи №907/365/25 наявний протокол судового засідання від 23.10.2025 року, в якому зазначено, зокрема: «Представники учасників судового процесу у судове засідання не з`явились. Відповідно до ч.3 ст.222 ГПК України, у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі, якщо розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою технічного засобу не здійснюється… Перевірка явки учасників процесу у судовому засіданні – Головуючий суддя Пригара Л.І. Секретар судового засідання усно доповідає про неявку всіх учасників процесу у судове засідання – Сінкіна Е.В».
Водночас, у цій справі відсутній протокол судового засідання від 23.10.2025 року (в режимі відеоконференції) з відповідним номером, який автоматично формується підсистемою відеоконференцзв`язку Єдиної судової інформаційно-телекомунікаційної системи.
Як видно із матеріалів справи № 907/365/25, суд першої інстанції ухвалив оскаржене судове рішення в першому судовому засіданні після закриття підготовчого провадження у справі.
Відсутність в матеріалах справи протоколу судового засідання від 23.10.2025 року (в режимі відеоконференції) з автоматично сформованим підсистемою відеоконференцзв`язку ЄСІТС номером дає підстави для висновку про те, що суд першої інстанції не забезпечив представнику відповідача технічної можливості підключення та можливості взяти участь у судовому засіданні в режимі відеоконференції і висловити свою позицію щодо поданого позову, чим порушив норми процесуального права, а саме ст. ст. 42, 197 ГПК України.
Отже, зважаючи на вищевказані правові норми, встановлені у цій справі обставини та наведені у цій постанові мотиви, апеляційний господарський суд приходить до висновку про те, що доводи апелянта знайшли своє підтвердження у процесі апеляційного провадження, відтак оскаржене рішення місцевого господарського суду підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні позову.
За приписами частин 1-5 статті 236 Господарського процесуального кодексу України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню господарського судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до частини 1 статті 277 Господарського процесуального кодексу України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: 1) нез`ясування обставин, що мають значення для справи; 2) недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; 3) невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, встановленим обставинам справи; 4) порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
З урахуванням вищенаведеного, апеляційна скарга підлягає задоволенню, рішення суду першої інстанції - скасуванню у зв`язку з неповним з`ясуванням обставин, які мають значення для справи, та неправильним застосуванням норм матеріального і процесуального права, та ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позову.
Судові витрати
З огляду на те, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з ухваленням нового рішення про відмову у задоволенні позову, судові витрати покладаються на позивача відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України.
Керуючись, ст. ст. 86, 197, 269, 270, 275, 277, 282 Господарського процесуального кодексу України, Західний апеляційний господарський суд –
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Державний земельний банк» за вих. № 05-12/2025 від 05.12.2025 року (вх. № 01-05/3620/25 від 05.12.2025 року) задовольнити.
Рішення Господарського суду Закарпатської області від 23.10.2025 року у справі №907/365/25 скасувати. Ухвалити нове рішення.
В задоволенні позову відмовити.
Судові витрати за розгляд позовної заяви та апеляційної скарги покласти на позивача.
Стягнути з Фізичної особи - підприємця Романа Івана Івановича ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) на користь 01033, м.Київ, вул. Саксаганського, буд. 1, код ЄДРПОУ НОМЕР_2 ) 3633,60 грн судових витрат за розгляд апеляційної скарги.
Справу повернути в Господарський суд Закарпатської області.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення.
Строки та порядок оскарження постанов (ухвал) апеляційного господарського суду визначені в § 1 глави 2 Розділу IV ГПК України.
Веб-адреса судового рішення в Єдиному державному реєстрі судових рішень: http//reyestr.court.gov.ua.

Головуючий суддя О.В. Зварич 

Суддя Н.М. Кравчук

Суддя І.Ю. Панова