ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 квітня 2026 р.	Справа № 520/25685/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Жигилія С.П.,
Суддів: Макаренко Я.М. , Перцової Т.С. ,
за участю секретаря судового засідання Кругляк М.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Головного управління ДПС у Харківській області на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.12.2025 (суддя: Шевченко О.В., м. Харків) по справі № 520/25685/25
за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Чайка» 
до  Головного управління ДПС у Харківській області   
про визнання протиправними та скасування податкових повідомлень-рішень,
ВСТАНОВИВ:
Товариство з обмеженою відповідальністю "Чайка" (далі по тексту – позивач, ТОВ "Чайка") звернулось до Харківського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Головного управління ДПС у Харківській області (далі по тексту – відповідач), в якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області №0/36328/0407 від 21.07.2025 за платежем податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості на суму 1020,00 грн.;
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області №0/36331/0407 від 21.07.2025 за платежем орендна плата з юридичних осіб на суму 1020,00 грн.;
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області №0/36333/0407 від 21.07.2025 за платежем єдиний податок з юридичних осіб на суму 2380,00 грн.;
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області №0/36335/0407 від 21.07.2025 за платежем податок на прибуток приватних підприємств на суму 340,00 грн.;
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області №0/36356/0407 від 21.07.2025, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем орендна плата з юридичних осіб на суму 2 276 415,01 грн..
В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що оскаржувані податкові повідомлення-рішення ГУ ДПС у Харківській області №0/36328/0407, №0/36331/0407, №0/36333/0407, №0/36335/0407 від 21.07.2025, якими на позивача накладено штрафні санкції за несвоєчасне подання податкової звітності, а саме: податкових декларацій платника єдиного податку третьої групи (юридичні особи) за 1 квартал 2022 року, за перше півріччя 2022 року, за 9 місяців 2022 року, за 2022 рік, за 1 квартал 2023 року, за перше півріччя 2023 року, за 9 місяців 2023 року, податкової декларації з податку на прибуток підприємства за 2024 рік, податкових декларацій з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за 2023 рік, 2024 рік, 2025 рік, податкових декларацій з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2023 рік, 2024 рік, 2025 рік, є протиправними та необґрунтованими, оскільки в діях Товариства з обмеженою відповідальністю «ЧАЙКА» відсутня вина, як обов`язковий елемент складу правопорушення, що виключає можливість притягнення його до фінансової відповідальності. Вказує, що несвоєчасність подання податкових декларацій, за що Товариство з обмеженою відповідальністю «ЧАЙКА» притягнуто до відповідальності, обумовлена довготривалою неможливістю виконання своїх податкових обов`язків через пошкодження будівель та споруд за адресою вул. Лозовенька, 1, смт. Мала Данилівка, Харківський район, Харківська область. Факт пошкодження будівель та споруд внаслідок збройної агресії російської федерації підтверджується такими документами: 1. Акт №189 обстеження будівель та споруд пошкоджених під час проведення бойових дій на території Харківської області, спричиненої збройною агресією російської федерації від 08 липня 2025 року; 2. Витяг з єдиного реєстру досудових розслідувань №12023221230000869 від 09.04.2023 року. Тож, внаслідок пошкодження будівель та споруд за місцезнаходженням підприємства (Харківська область, Харківський район, смт. Мала Данилівка, вул. Лозовенька, 1) Товариство з обмеженою відповідальністю «ЧАЙКА» було позбавлене можливості забезпечити належне функціонування бухгалтерської та адміністративної служб, що унеможливило своєчасне виконання податкового обов`язку. Вказані обставини об`єктивно спричинили вимушене призупинення господарської діяльності ТОВ «ЧАЙКА», яке тривало до проведення відновлювальних заходів. Лише у 2025 році підприємство змогло відновити роботу та повернутися до виконання своїх податкових зобов`язань. Таким чином, затримка у поданні податкових декларацій ТОВ «ЧАЙКА» була наслідком непереборних та об`єктивних обставин, що виключають вину підприємства. За цих умов, застосування податковим органом фінансових санкцій є неправомірним, а рішення про притягнення позивача до відповідальності підлягає скасуванню.
Щодо податкового повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Харківській області №0/36356/0407 від 21.07.2025, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем орендна плата з юридичних осіб на суму 2 276 415,01 грн., позивач зазначив, що, здійснюючи донарахування за платежем орендна плата з юридичних осіб за 2023, 2024 та 2025 роки, податковим органом взято за основу нормативну грошову оцінку земельної ділянки з кадастровим номером 6322055900:10:000:0083, яка знаходиться за адресою: Дергачівський район, смт. Мала Данилівка, вул. Лозовенька, 1, загальною площею 2,4914 га станом на 2025 рік, що підтверджувалось витягом з технічної документації про нормативну грошову оцінку земельної ділянки №НВ-6301191632025 від 27.05.2025.
Разом з тим, пунктом 20 Методики нормативної грошової оцінки земельних ділянок, затвердженої постановою Кабінету Міністрів України від 03 листопада 2021 року №1147, визначено, що витяг із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок оформляється і видається автоматично в електронній формі з використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру (за умови наявності в Державному земельному кадастрі відомостей про нормативну грошову оцінку земельних ділянок). У разі відсутності в Державному земельному кадастрі відомостей про нормативну грошову оцінку земельних ділянок, що унеможливлює автоматичну видачу витягу із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок із використанням програмного забезпечення Державного земельного кадастру, такий витяг оформляється протягом трьох робочих днів з дати надходження відповідної заяви із наявної технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок за підписом працівника відповідного територіального органу Держгеокадастру, до посадових обов`язків якого належить надання зазначених витягів. Функціонал автоматичного формування витягів із технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок розраховує значення нормативної грошової оцінки земельної ділянки на момент формування витягу згідно з наявними відомостями Державного земельного кадастру про земельну ділянку та не формує витяги за минулі роки.
Так, податкове повідомлення-рішення про донарахування Товариству з обмеженою відповідальністю «ЧАЙКА» орендної плати з юридичних осіб сформоване контролюючим органом 21.07.2025 за період 2023, 2024 та 2025 роки. Разом з тим, виходячи із наведених вище нормативних обґрунтувань, у 2025 році неможливо було сформувати витяги про нормативну грошову оцінку земельної ділянки станом на 2023, 2024 та 2025 роки. Зазначене свідчить про те, що контролюючим органом здійснено розрахунок орендної плати з юридичних осіб, виходячи з її нормативної грошової оцінки не станом на 2023, 2024 та 2025 роки (як мало би бути), а станом на 2025 рік, що є протиправним та призвело до завищення розміру податкових зобов`язань, що підлягають сплаті платником податку. За таких обставин, податкове повідомлення-рішення №0/36356/0407 від 21.07.2025, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем орендна плата з юридичних осіб на суму 2 276 415,01 грн. підлягає визнанню протиправним із подальшим його скасуванням.
Рішенням Харківського окружного адміністративного суду від 05.12.2025 по справі № 520/25685/25 адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю "Чайка" (вул. Лозовенька, буд.1, с-ще Мала Данилівка, Харківський р-н, Харківська обл., 62341, код ЄДРПОУ 22696048) до Головного управління ДПС у Харківській області (вул. Григорія Сковороди, буд. 46, м. Харків, 61057, код ЄДРПОУ 43983495) про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення - рішення Головного управління ДПС у Харківській області №0/36356/0407 від 21.07.2025 року.
В задоволенні іншої частини позовних вимог - відмовлено.
Стягнуто на користь Товариства з обмеженою відповідальністю "Чайка" (код ЄДРПОУ 22696048) судові витрати в розмірі 24173 (двадцять чотири тисячі сто сімдесят три) грн. 45 коп. за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління ДПС у Харківській області (код ЄДРПОУ 43983495).
Відповідач, не погодившись з вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування обставин у справі та порушення норм матеріального та процесуального права, просить суд апеляційної інстанції рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.12.2025 по справі № 520/25685/25 скасувати в частині задоволення позовних вимог позивачу, прийнявши нове судове рішення, яким у задоволенні позовних вимог відмовити у повному обсязі.
В обґрунтування вимог апеляційної скарги, з викладених підстав, вказує, що захід податкового контролю з питання дотримання юридичною особою податкової дисципліни у випадку формування показників земельного податку за звітні 2023, 2024, 2025 роки може бути проведений контролюючим органом у формі камеральної перевірки, оскільки у ході названого контролю підлягають використанню виключно податкова декларація суб`єкта господарювання з плати за землю та відомості, наявні в інформаційних базах контролюючого органу.
Також, вказує, що п.п. 289.2 ст. 289 Кодексу визначено, коефіцієнт індексації нормативної грошової оцінки земель застосовується кумулятивно залежно від дати проведення нормативної грошової оцінки земель, зазначеної в технічній документації з нормативної грошової оцінки земель та земельних ділянок.
Отже, контролюючим органом правомірно встановлено, що платником податків занижено податкове зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб:
- в «Податковій декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2023 рік від 16.05.2025 № 9387961254 вiд 16.05.2025 на суму 831 910,86 грн.;
- в «Податковій декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2024 рік № 9429019750 вiд 16.05.2025 на суму 898 906,31 грн.;
- в «Податковій декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) 2025 рік № 9139374827 вiд 16.05.2025 суму 338 651,02 грн., чим порушено п. 289.1. ст. 289 Кодексу.
Позивач, у надісланому відзиві на апеляційну скаргу, посилаючись на законність та обґрунтованість висновків суду першої інстанції, просить суд залишити апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області без задоволення, а рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.12.2025 по справі № 520/25685/25– без змін.
Згідно з ч. 4 ст.229 КАС України, фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Згідно з ч.1 ст.308 КАС України, суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, перевіривши в межах апеляційної скарги, рішення суду першої інстанції та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Судовим розглядом встановлено, що Товариство з обмеженою відповідальністю "Чайка" пройшло передбачену законом процедуру державної реєстрації та набуло статусу юридичної особи, перебуває на обліку в Головному управління ДПС у Харківській області; податкова адреса (місцезнаходження): вул. Лозовенька, буд. 1, с-ще Мала Данилівка, Харківський р-н, Харківська обл., 62341, код ЄДРПОУ 22696048.
Головним управлінням ДПС у Харківській області щодо Товариства з обмеженою відповідальністю "Чайка" проведено камеральну перевірку податкових декларацій з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності) за податкові звітні періоди - 2023, 2024, 2025 роки, податкових декларацій з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за податкові звітні періоди - 2023, 2024, 2025 роки, податкових декларацій платника єдиного податку третьої групи (юридичні особи) за 1 квартал 2022 року, перше півріччя 2022 року, 9 місяців 2022 року, 2022 рік, 1 квартал 2023 року, перше півріччя 2023 року, 9 місяців 2023 року, податкових декларацій з податку на прибуток за 2024 рік, поданих ТОВ "Чайка".
За результатами проведеної перевірки податковим органом складено акт № 26232/20-40 04-07-03/222696048 від 13.06.2025, у висновках якого зазначено наступні порушення (з урахуванням листа Головного управління ДПС у Харківській області від 21.07.2025 №41671/6/20-40-04-07-13) (а.с. 11 - 16):
- несвоєчасне подання податкових декларацій платника єдиного податку третьої групи (юридичні особи) за 1 квартал 2022 року, за перше півріччя 2022 року, за 9 місяців 2022 року, за 2022 рік, за 1 квартал 2023 року, за перше півріччя 2023 року, за 9 місяців 2023 року, чим порушено вимоги підпункту 49.18.2 пункту 49.18 статті 49, пункту 296.3 статті 296, з урахуванням п. п. 69.1 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ «Перехідні положення» ПКУ;
- несвоєчасне подання податкової декларації з податку на прибуток підприємства за 2024 рік, чим порушено вимоги п.137.5 ст. 137, п.п.49.18.6 п. 49.18 ст. 49 ПКУ;
- несвоєчасне подання податкових декларацій з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за 2023 рік, 2024 рік, 2025 рік, чим порушено вимоги п.п. 266.7.5 п. 266.7 ст. 266 ПКУ;
- несвоєчасне подання податкових декларацій з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2023 рік, 2024 рік, 2025 рік, чим порушено вимоги п. 286.2 ст. 286 ПКУ.
Відповідальність платника передбачена п.120.1 ст. 120 ПК України;
- платником податків занижено податкове зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб в податковій декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2023 рік від 16.05.2025 №9387961254 від 16.05.2025 на суму 831 910,86 грн.;
- в податковій декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2024 рік №9429019750 вiд 16.05.2025 на суму 898 906,31 грн.;
- в податковій декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2025 рік №9139374827 вiд 16.05.2025 на суму 338 651,02 грн., чим порушено п. 289.1. ст. 289 ПК України.
Відповідальність платника передбачена ст. 123 ПК України. (а.с. 21 - 29).
На підставі висновків акту камеральної перевірки Головним управлінням ДПС у Харківській області прийнято наступні податкові повідомлення-рішення:
-№0/36328/0407 від 21.07.2025, яким за платежем податок на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, сплачений юридичними особами, які є власниками об`єктів нежитлової нерухомості, на підставі пп.54.3.3 п.54.3 і п.120.1 ст. 120 ПК України, застосовано штрафні (фінансові) санкції на суму 1020,00 грн..
Згідно з розрахунком штрафних санкцій, вищевказаний штраф застосовано за несвоєчасне подання податкових декларацій з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за 2023 рік від 16.05.2025 № 9387961211 (сума штрафу 340 грн.), за 2024 рік від 16.05.2025 № 9429019973 (сума штрафу 340 грн.), за 2025 рік від 16.05.2025 № 9139371518 (сума штрафу 340 грн.) (а.с. 32 - 34);
- №0/36331/0407 від 21.07.2025 року, яким за платежем орендна плата з юридичних осіб, на підставі пп.54.3.3 п.54.3 і п.120.1 ст. 120 ПК України, застосовано штрафні (фінансові) санкції на суму 1020,00 грн..
Згідно з розрахунком штрафних санкцій, вищевказаний штраф застосовано за несвоєчасне подання податкових декларацій з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності)» за 2023 рік від 16.05.2025 №9387961254 (сума штрафу 340 грн.), за 2024 рік від 16.05.2025 №9429019750 (сума штрафу 340 грн.), за 2025 рік від 16.05.2025 №9139374827 (сума штрафу 340 грн.) (а.с. 35 - 37).;
- №0/36333/0407 від 21.07.2025, яким за платежем єдиний податок з юридичних осіб, на підставі пп.54.3.3 п.54.3 і п.120.1 ст. 120 ПК України, застосовано штрафні (фінансові) санкції на суму 2380,00 грн..
Згідно з розрахунком штрафних санкцій, вищевказаний штраф застосовано за несвоєчасне подання податкових декларацій платника єдиного податку третьої групи (юридичні особи) за 1 квартал 2022 року від 15.05.2025 № 9315198667 (сума штрафу 340 грн.), за перше півріччя 2022 року від 15.05.2025 № 9315198668 (сума штрафу 340 грн.), за дев`ять місяців 2022 року від 15.05.2025 № 9315198669 (сума штрафу 340 грн.), за 2022 рік від 15.05.2025 № 9315198671 (сума штрафу 340 грн.), за 1 квартал 2023 року від 16.05.2025 № 9387961183 (сума штрафу 340 грн.), за перше півріччя 2023 року від 16.05.2025 № 9387961184 (сума штрафу 340 грн.), за 9 місяців 2023 року від 16.05.2025 № 9387961186 (сума штрафу 340 грн.) (а.с. 38 - 40);
- №0/36335/0407 від 21.07.2025, яким за платежем податок на прибуток приватних підприємств, на підставі пп.54.3.3 п.54.3 і п.120.1 ст. 120 ПК України, застосовано штрафні (фінансові) санкції на суму 340,00 грн..
Згідно з розрахунком штрафних санкцій, вищевказаний штраф застосовано за несвоєчасне подання податкової декларації з податку на прибуток підприємств за 2024 рік від 16.05.2025 №9429021119 (сума штрафу 340 грн.) (а.с. 41 - 43);
- №0/36356/0407 від 21.07.2025, яким за платежем орендна плата з юридичних осіб, на підставі пп.54.3.2 п.54.3 ст. 54 ПК України, п.58.1 ст. 58 ПК України та п.123.1 ст.123 ПК України, збільшено суму грошового зобов`язання на загальну суму 2 276 415,01 грн., з яких: 2 069 468,19 грн. - основний платіж, 206 946,82 грн. - штрафні санкції.
Згідно з розрахунком штрафних санкцій, вищевказаний штраф застосовано за несвоєчасне подання податкових декларацій плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності)» за 2023 рік від 16.05.2025 №9387961254 (сума штрафу 83 191,09 грн.), за 2024 рік від 16.05.2025 №9429019750 (сума штрафу 89 890,63 грн.), за 2025 рік від 16.05.2025 №9139374827 (сума штрафу 33 865,10 грн.) (а.с. 44 - 47).
Не погоджуючись з оскаржуваними податковими повідомленнями-рішеннями, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Приймаючи рішення про задоволення адміністративного позову, суд першої інстанції виходив з протиправності спірних податкових повідомлень-рішень.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України (рішення суду першої інстанції підлягає перегляду в частині задоволення адміністративного позову), колегія суддів зазначає наступне.
Щодо спірного податкового повідомлення-рішення №0/36356/0407 від 21.07.2025, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем орендна плата з юридичних осіб на суму 2 276 415,01 грн., колегія суддів зазначає наступне.
Згідно з підпунктом 19-1.1.2 пункту 19-1.1 статті 19-1 ПК України, контролюючі органи виконують такі функції, крім особливостей, передбачених для державних податкових інспекцій статтею 19-3 цього Кодексу: контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів.
Підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Відповідно до пункту 75.1 статті 75 ПК України, контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Камеральні та документальні перевірки проводяться контролюючими органами в межах їх повноважень виключно у випадках та у порядку, встановлених цим Кодексом, а фактичні перевірки - цим Кодексом та іншими законами України, контроль за дотриманням яких покладено на контролюючі органи.
Відповідно до підпункту 75.1.1 пункту 75.1. статті 75 ПК України, камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового, даних СОД РРО, даних Єдиного реєстру ліцензіатів та місць обігу пального та Єдиного реєстру ліцензіатів з виробництва та обігу спирту етилового, спиртових дистилятів, алкогольних напоїв, тютюнових виробів, тютюнової сировини та рідин, що використовуються в електронних сигаретах.
Предметом камеральної перевірки також може бути: 1) своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків); 2) своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних у Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних; 3) своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах; 4) повнота нарахування та своєчасність сплати податку на доходи фізичних осіб та єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування у разі невідповідності резидента Дія Сіті вимогам, визначеним пунктами 2, 3 частини першої та пунктом 10 частини другої статті 5 Закону України "Про стимулювання розвитку цифрової економіки в Україні"; 5) своєчасність подання заяви про взяття на облік фінансових агентів відповідно до вимог статті 39-3 цього Кодексу; 6) своєчасність подання фінансовими агентами звітів про підзвітні рахунки, виправлених звітів про підзвітні рахунки; 7) своєчасність надання фінансовими агентами відповіді на запити (повідомлення) контролюючого органу, що надсилаються у випадках, визначених статтею 39-3 цього Кодексу; 8) своєчасність подання повідомлення про структуру власності та кінцевих бенефіціарних власників відповідно до вимог пункту 44-1.2 статті 44-1 цього Кодексу; 9) своєчасність подання особою, яка здійснює управління або адміністрування трасту, повідомлення про укладення договору щодо управління або адміністрування трасту або про припинення такого договору, фінансової звітності, копій первинних документів та іншої інформації щодо трасту на запит контролюючого органу у випадках, передбачених статтею 44-2 цього Кодексу; 10) своєчасність надання інформації на запит контролюючого органу відповідно до пункту 44-1.3 статті 44-1, підпунктів 6-8 підпункту 73.3.1 пункту 73.3 статті 73 цього Кодексу; 11) своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.13 статті 141 цього Кодексу, на підставі даних Реєстру пунктів обміну іноземної валюти; 12) своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на прибуток підприємств, визначеного відповідно до пункту 141.14 статті 141 цього Кодексу, а також своєчасність та повнота сплати узгодженої суми грошового зобов`язання у вигляді авансового внеску з податку на доходи фізичних осіб, визначеного відповідно до підпункту 177.5.1-1 пункту 177.5 статті 177 цього Кодексу.
Перелік платників плати за землю, об`єкт оподаткування платою за землю, база оподаткування, пільги зі сплати плати за землю, ставка плати за землю, податковий період, порядок обчислення плати за землю, порядок обчислення плати за землю в разі набуття права користування земельною ділянкою, порядок сплати плати за землю, строки сплати плати за землю урегульовано статтями 269-289 ПК України.
З аналізу наведених норм права вбачається, що особливості камеральної перевірки полягають у тому, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу або інший спеціальний дозвіл чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності. Метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичних та/або методологічних помилок, або інших відомостей, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення. Камеральній перевірці підлягає уся податкова звітність суцільним порядком. Основним завданням камеральної перевірки є перевірка складання податкових декларацій і розрахунків, що включає в себе арифметичний підрахунок сум податкових зобов`язань, що підлягають сплаті до відповідного бюджету або бюджетному відшкодуванню, та перевірка правильності застосування ставок податків і податкових пільг, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; виявлення арифметичних або методологічних помилок.
Правовий аналіз викладеного дає підстави для висновку, що камеральна перевірка є одним із способів реалізації контрольної функції податкового органу, шляхом якої здійснюється систематичний контроль за своєчасністю нарахування та відображення усіх відомостей, які впливають на правильність декларування платником податків.
Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).
Судовим розглядом установлено, що Головним управлінням ДПС у Харківській області щодо ТОВ "Чайка" проведено камеральну перевірку податкових декларацій з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності) за податкові звітні періоди - 2023, 2024, 2025 роки, податкових декларацій з податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за податкові звітні періоди - 2023, 2024, 2025 роки, податкових декларацій платника єдиного податку третьої групи (юридичні особи) за 1 квартал 2022 року, перше півріччя 2022 року, 9 місяців 2022 року, 2022 рік, 1 квартал 2023 року, перше півріччя 2023 року, 9 місяців 2023 року, податкових декларацій з податку на прибуток за 2024 рік.
За результатами проведеної камеральної перевірки складено акт №26232/20-40 04-07-03/222696048 від 13.06.2025, висновками якої, зокрема, встановлено заниження податкового зобов`язання з орендної плати з юридичних осіб в податковій декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2023 рік від 16.05.2025 №9387961254 від 16.05.2025 на суму 831 910,86 грн.; в податковій декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2024 рік №9429019750 вiд 16.05.2025 на суму 898 906,31 грн.; в податковій декларації з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності) за 2025 рік №9139374827 вiд 16.05.2025 суму 338 651,02 грн..
На підставі висновків акту перевірки прийнято податкове повідомлення-рішення №0/36356/0407 від 21.07.2025, яким за платежем орендна плата з юридичних осіб, на підставі пп.54.3.2 п.54.3 ст. 54 ПК України, п.58.1 ст. 58 ПК України та п.123.1 ст.123 ПК України, збільшено суму грошового зобов`язання на загальну суму 2 276 415,01 грн., з яких: 2 069 468,19 грн. - основний платіж, 206 946,82 грн. - штрафні санкції.
Згідно з розрахунком податкового зобов`язання, вищевказаний штраф застосовано за несвоєчасне подання податкових декларацій з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної власності)» за 2023 рік від 16.05.2025 №9387961254, за 2024 рік від 16.05.2025 №9429019750, за 2025 рік від 16.05.2025 №9139374827.
Як встановлено судовим розглядом, вищевказана перевірка проведена на підставі підпункту 20.1.4 пункту 20.1 статті 20, підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України.
Колегія суддів звертає увагу, що норми підпункту 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України, вказані контролюючим органом підставою для проведення перевірки, не передбачають проведення камеральної перевірки щодо правильності (повноти) нарахування зобов`язань з плати за землю у звітних податкових деклараціях.
Зі змісту акту перевірки вбачається, що контролюючим органом проведена камеральна перевірка, при цьому відповідачем здійснено перевірку повноти нарахування і сплати орендної плати за землю, що, відповідно до підпункту 75.1.2 пункту 75.1 статті 75 ПК України, є предметом саме документальної, а не камеральної перевірки. Також відповідачем було використано дані Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна (аркуш акту перевірки 6), в той час як при камеральній перевірці досліджується виключно інформація, наведена в податковій звітності на предмет дотримання методології її оформлення.
За таких обставин, у контролюючого органу відсутні повноваження під час проведення камеральної перевірки досліджувати повноту нарахування і сплати позивачем неузгодженої суми орендної плати за землю, оскільки камеральною перевіркою охоплюються лише показники податкової звітності, у зв`язку з чим перевірка будь-яких інших відомостей перебуває поза межами такої перевірки.
Наведені висновки щодо застосування норм права узгоджуються з правовою позицією Верховного Суду, викладеною у постановах від 23 травня 2019 року у справі № 804/8228/14, від 23 липня 2020 року у справі № 805/1584/17-а, від 23 листопада 2023 року у справі № 640/7643/21.
Так, мета і зміст камеральної перевірки, а так само обсяг інформації, який може під час такої перевірки перевірятися, в розумінні вищезазначених норм, були предметом неодноразового розгляду Верховним Судом.
У постанові від 21 січня 2021 року у справі №813/2519/17 Верховний Суд зазначав, що камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, нормативно встановлених пунктом 75.1 статті 75 ПК України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника. Верховний Суд дійшов висновку про обов`язковий характер камеральної перевірки, яка проводиться у випадку подання платником звітних документів до контролюючого органу. Камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкта оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету. Перевірка будь-яких інших відомостей, витребування у платника додаткової інформації та документів, подання яких разом з податковою декларацією чинним законодавством не передбачено, камеральною перевіркою не охоплюється. Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, візуальну перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).
У постанові від 19 квітня 2022 року у справі № 816/687/16 Верховний Суд підтримав усталену позицію про те, що метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування арифметичних та/або методологічних помилок, інших відомостей, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання, або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення. Основним завданням камеральної перевірки є перевірка складання податкових декларацій і розрахунків, що включає в себе арифметичний підрахунок сум податкових зобов`язань, що підлягають сплаті до відповідного бюджету або бюджетному відшкодуванню, перевірка правильності застосування ставок податків, податкових пільг, відображення у податковій звітності показників, необхідних для обчислення бази оподаткування; виявлення арифметичних або методологічних помилок. Виявлене за результатами камеральної перевірки податкової декларації (розрахунку) заниження платником податку суми податкового зобов`язання внаслідок застосування ставки податку іншої, ніж встановлено нормою ПК, є достатньою підставою для визначення контролюючим органом відповідно до пункту 54.3.2 пункту 54.3 статті 54 ПК суми грошових зобов`язань.
Як зазначено у постанові Верховного Суду від 16.01.2024 у справі №440/2547/22, камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, установлених пунктом 75.1 статті 75 ПК України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника.
У постанові від 21.02.2020 у справі № 826/17123/18 Верховний Суд указав, що незалежно від прийнятого платником податків рішення про допуск (недопуск) посадових осіб до перевірки, оскаржуючи в подальшому наслідки проведеної контролюючим органом перевірки у вигляді податкових повідомлень-рішень та інших рішень, платник податків не позбавлений можливості посилатися на порушення контролюючим органом вимог законодавства щодо проведення такої перевірки, якщо вважає, що вони зумовлюють протиправність таких податкових повідомлень-рішень. При цьому, таким підставам позову, за їх наявності, суди повинні надавати правову оцінку в першу чергу, а у разі, якщо вони не визнані судом такими, що тягнуть протиправність рішень, прийнятих за наслідками такої перевірки, - переходити до перевірки підстав позову щодо наявності порушень податкового та/або іншого законодавства.
Отже, нормами ПК України з дотриманням балансу публічних і приватних інтересів встановлені умови та порядок проведення перевірок. Невиконання цих вимог призводить до визнання перевірки незаконною та відсутності правових наслідків такої.
Відповідно до ч.5 ст. 242 КАС України, при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
З огляду на наведене, колегія суддів приходить до висновку про те, що Головне управління ДПС у Харківській області вийшло за межі предмету камеральної перевірки, у зв`язку з чим прийняте за результатами такої перевірки податкове повідомлення-рішення №0/36356/0407 від 21.07.2025, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем орендна плата з юридичних осіб на суму 2 276 415,01 грн., є протиправним та підлягає скасуванню.
Відтак, враховуючи вищевикладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції в частині задоволення адміністративного позову ТОВ "Чайка".
Суд враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану, зокрема у справах "Салов проти України" (заява № 65518/01; пункт 89), "Проніна проти України" (заява № 63566/00; пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (заява № 4909/04; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча п. 1 ст. 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (див. рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) серія A. 303-A; пункт 29).
Суд, у цій справі, також враховує положення Висновку №11 (2008) Консультативної ради європейських суддів щодо якості судових рішень (п. 32-41), в якому, серед іншого, звертається увага на те, що усі судові рішення повинні бути обґрунтованими, зрозумілими, викладеними чіткою і простою мовою і це є необхідною передумовою розуміння рішення сторонами та громадськістю; у викладі підстав для прийняття рішення необхідно дати відповідь на доречні аргументи та доводи сторін, здатні вплинути на вирішення спору; виклад підстав для прийняття рішення не повинен неодмінно бути довгим, оскільки необхідно знайти належний баланс між стислістю та правильним розумінням ухваленого рішення; обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент заявника на підтримку кожної підстави захисту; обсяг цього обов`язку суду може змінюватися залежно від характеру рішення. При цьому, зазначений Висновок, крім іншого, акцентує увагу на тому, що згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах.
Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.
За наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін (п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України).
Відповідно до статті 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.
Доводи апеляційної скарги встановлених обставин справи та висновків суду першої інстанції не спростовують та не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Харківській області залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 05.12.2025 по справі № 520/25685/25 залишити без змін в частині задоволення адміністративного позову Товариства з обмеженою відповідальністю «Чайка».
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя 		С.П. Жигилій	
Судді	   	Я.М. Макаренко   Т.С. Перцова