"01" квітня 2026 р.

ОКРЕМА ДУМКА
судді ОСОБА_1 
до ухвали Основ`янського районного суду міста Харкова від 31.03.2026 у справі №646/1436/17
за обвинуваченням ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ,
у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого п.6 п.12 ч.2 ст.115, ч.3 ст.186, ч.4 ст.185, ч.4 ст.187 КК України,

Колегія суддів Основ`янського районного суду міста Харкова більшістю голосів постановила ухвалу від 31.03.2026 у вищевказаній справі, якою виправлено допущені описки у вироку Основ`янського районного суду міста Харкова від 10.09.2025 року у справі №636/1436/17. Виключено з тексту вироку Основ`янського районного суду міста Харкова від 10.09.2025 року у справі №636/1436/17 шістнадцятий абзац мотивувальної частини. Вважати правильним у мотивувальній та резолютивній частині вироку суду від 10.09.2025, що відповідно до ч.5 ст.72 КК України зараховано ОСОБА_2 у строк відбування покарання строк його попереднього ув`язнення з 30.10.2017 по 29.08.2018, а також з моменту його фактичного затримання, а саме, з 19.02.2019 по 28.05.2022 – день звільнення з ДУ «Харківський слідчий ізолятор», а також з моменту фактичного затримання – 18.11.2022 по день набрання вироком законної сили із розрахунку один день попереднього ув`язнення за один день позбавлення волі.
Своє рішення колегія суддів своєю більшістю мотивувала тим, що колегією суддів помилково у мотивувальній частині вироку допущено описку, а саме в шістнадцятому абзаці мотивувальної частини вироку помилково зазначено: «Згідно з обвинувальним актом за №12019220440000188 від 19.02.2019 за п.п.6,12 ч.2 ст.115 КК України ОСОБА_2 та ОСОБА_3 обвинувачуються у такому».
Крім того, колегією суддів встановлено, що у вироку помилково не врахований строк попереднього ув`язнення ОСОБА_2 із розрахунку один день попереднього ув`язнення за один день позбавлення волі, а саме: з 30.10.2017 по 29.08.2018.
Згідно з п.4 Пленуму Верховного Суду України №11 від 21.12.1990 року «Про практику застосування судами України процесуального законодавства при вирішенні питань, пов`язаних з виконанням вироків» суди мають право вирішувати питання, що виникають при виконанні вироків внаслідок їх недоліків: про усунення неточностей допущених у вироку при написанні прізвища, ім`я, по батькові, та інших біографічних даних засудженого, а також описок та арифметичних помилок, якщо вони очевидні та їх виправлення не стосується суті вироку та не тягне за собою погіршення положення засудженого. 
Зазначені вище неточності є технічними, допущені помилково під час набору тексту вироку, та не впливають на суть прийнятого рішення, оскільки вищевказані відомості підтверджуються наявними у матеріалах кримінального провадження доказами.
Я не можу погодитися з рішенням виправлення допущеної описки у вироку суду в частині виключення з тексту вироку Основ`янського районного суду міста Харкова від 10.09.2025 року у справі №636/1436/17 шістнадцятого абзацу мотивувальної частини та вважати правильним у мотивувальній та резолютивній частині вироку суду від 10.09.2025, що відповідно до ч.5 ст.72 КК України зараховано ОСОБА_2 у строк відбування покарання строк його попереднього ув`язнення з 30.10.2017 по 29.08.2018, а також з моменту його фактичного затримання, а саме, з 19.02.2019 по 28.05.2022 – день звільнення з ДУ «Харківський слідчий ізолятор», а також з моменту фактичного затримання – 18.11.2022 по день набрання вироком законної сили із розрахунку один день попереднього ув`язнення за один день позбавлення волі, оскільки відповідно до ст.379 КПК України суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні.
Однією з гарантій забезпечення правової визначеності, елементом стабільності судового рішення та його законної сили є його незмінність. Суд, який ухвалив (постановив) рішення, після його проголошення, не має права його змінити або скасувати. Цю властивість судового рішення в праві називають "незмінністю судового рішення". Допущені в судовому рішенні помилки, внаслідок яких воно стає незаконним і необгрунтованим, виступають підставою для зміни і скасування рішення в апеляційному і касаційному порядку та у зв`язку з нововиявленими обставинами.
Незмінність є елементом законної сили судового рішення суду, але не правовим наслідком набрання ним цієї сили. Вона є властивістю рішення суду як процесуального документа, як акта правосуддя, що набувається ним незалежно від набрання законної сили. Моменти набрання судовим рішенням законної сили та виникнення у нього властивості незмінності різні. Незмінним судове рішення стає ще до набрання ним законної сили. Статичний елемент законної сили судового рішення (стабільність рішення) не вичерпується виключністю та неспростовністю, а включає в себе також властивість незмінності.
Передбачену цією статтею, а також ч. 5 ст. 371 КПК можливість усунення судом окремих недоліків свого рішення не можна вважати його зміною. Саме тому деякі недоліки судового рішення можуть бути усунені судом, який ухвалив (постановив) рішення шляхом виправлення описок і очевидних арифметичних помилок.
Описка - це зроблена судом механічна (мимовільна, випадкова) граматична помилка в рішенні, яка допущена під час його письмово-вербального викладу (помилка у правописі, у розділових знаках тощо). Виправленню підлягають лише ті описки, які мають істотний характер. До таких належать написання прізвищ та імен, адрес, зазначення дат та строків тощо.
Вирішуючи питання про виправлення описок чи арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні (постанові або ухвалі), суд не має права змінювати зміст судового рішення.
Крім того, Постановою Верховного суду від 09 березня 2026 року у справі справа № 712/11657/25 встановлено відповідно до частин 1, 3 ст. 379 КПК суд має право за власною ініціативою або за заявою учасника кримінального провадження чи іншої заінтересованої особи виправити допущені в судовому рішенні цього суду описки, очевидні арифметичні помилки незалежно від того, набрало судове рішення законної сили чи ні. Ухвалу суду про внесення виправлень у судове рішення чи відмову у внесенні виправлень може бути оскаржено.
Вирішуючи питання про виправлення описки чи очевидних арифметичних помилок, допущених у судовому рішенні, суд не вправі змінювати зміст судового рішення, тобто виправлення допущених описок чи очевидних арифметичних помилок допускається, якщо при цьому не зачіпається суть цього рішення.
За змістом вказаних вище вимог процесуального закону резолютивна частина рішення суду, постановлена в порядку ч. 2 ст. 376 КПК, також може бути предметом перегляду за заявою про виправлення в ній описки або очевидної арифметичної помилки. При цьому внесення змін до резолютивної частини судового рішення в порядку ст. 379 КПК, які змінюють прийняте рішення по суті, є недопустимим.
Таким чином, на мою думку, в даному випадку питання ставиться щодо зміни самого тексту вироку Основ`янського районного суду міста Харкова від 10.09.2025 року у справі №646/1436/17.

Суддя Основ`янського ОСОБА_1 
районного суду міста Харкова