ГОСПОДАРСЬКИЙ СУД міста КИЄВА 01054, м.Київ, вул.Б.Хмельницького,44-В, тел. (044) 334-68-95, E-mail: inbox@ki.arbitr.gov.ua	
РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
м. Київ
10.02.2026	Справа № 910/10576/25	

Господарський суд міста Києва у складі судді Ягічевої Н.І., за участю секретаря судового засідання Рєпкіної Ю.Є., розглянувши матеріали справи
за позовом ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 )
до Громадської організації "Клуб мисливців та рибалок "Кречет" (03148, вул. Сім`ї Стешенків, буд.1, офіс 10, м. Київ, код ЄДРПОУ 26502035)
про зобов`язання вчинити певні дії

Представники сторін: згідно протоколу судового засідання; 

ОБСТАВИНИ СПРАВИ:

ОСОБА_1 (далі - позивач) звернулась до Господарського суду міста Києва з позовом до Громадської організації "Клуб мисливців та рибалок "Кречет" (далі - відповідач) про зобов`язання вчинити певні дії.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на думку позивача рішення Загальних зборів членів Клубу Громадської організації "Клуб мисливців та рибалок "КРЕЧЕТ", оформлене Протоколом №1/2025 від 11.07.2025 підлягає визнанню недійсним, оскільки було порушено вимоги щодо повідомлення Позивача про час, місце проведення загальних зборів, також вказані збори відбулися за відсутності кворуму та були не повноважними. 
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 29.08.2025 суддя Ягічева Н.І. відкрила провадження по справі та призначила підготовче засідання на 23.09.2025.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 12.09.2025 судове засідання призначено на 14.10.2025.
13.10.2025 в системі "Електронний суд" відповідачем сформовано клопотання про відкладення розгляду справи.
14.10.2025 в системі "Електронний суд" позивачем сформовано клопотання про відкладення розгляду справи.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 14.10.2025 відкладено розгляд справи на 04.11.2025.
31.10.2025 в системі "Електронний суд" відповідачем сформовано відзив на позовну заяву, мотивований тим, що у відповідності до п. 3.4. Статуту Клубу, якій діяв на 21.04.2021 року чітко прописано, що членство у Клубі припиняється за заявою члена Клуба . Член Клубу може бути виключений з нього за порушення Статуту Клубу рішенням Правління Клубу. Ані заяви ОСОБА_3 про вихід зі складу членів Клубу, ані відповідного рішення Правління Клубу позивачем до суду надано не було. Статутом ГО «Клуб мисливців та рибалок «Кречет», в редакції станом на 08.07.2024 року чітко не прописаний порядок повідомлення Правління (письмово чи в усній формі) члени Клубу користуючись своїм правом скликали позачергові збори 11.07.2025 року та ухвалили відповідні рішення.
У судовому засіданні 04.11.2025 продовжено строк підготовчого провадження на 30 днів та оголошено перерву до 25.11.2025.
11.11.2025 в системі "Електронний суд" позивачем сформовано відповідь на відзив.
25.11.2025 в системі "Електронний суд" відповідачем сформовано клопотання про відкладення розгляду справи.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 25.11.2025 відкладено розгляд справи на 09.12.2025.
Ухвалою Господарського суду міста Києва від 09.12.2025 закрито підготовче провадження розгляд справи по суті призначено на 13.01.2026.
В судовому засіданні 13.01.2026 оголошено перерву до 10.02.2026.
04.02.2026 в системі "Електронний суд" відповідачем сформовано клопотання про відкладення розгляду справи. Суд відхиляє вказане клопотання у зв`язку з відсутністю передбачених ст. 202 Господарського процесуального кодексу (далі - ГПК) України підстав для відкладення розгляду справи.
В судовому засіданні 10.02.2026 представник позивача підтримав позовні вимоги, представник відповідача в засідання суду не з`явився про розгляд справи повідомлений належним чином. 
У судовому засіданні 10.02.2026 було закінчено розгляд справи по суті та оголошено вступну та резолютивну частини рішення суду.
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд

ВСТАНОВИВ:

Матеріалами справи встановлено, Громадська організація "Клуб мисливців та рибалок "Кречет" (надалі - Клуб, Позивач) є громадською організацією, зареєстрованою за адресою: 03194, м. Київ, бульвар Кольцова, буд. 12, кімната 5; ідентифікаційний код: 26502035; дата державної реєстрації - 01.06.2004.
Позивач вказує, 19 серпня 2025 року з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань йому стало відомо про те, що змінилася юридична адреса Відповідача, затвердилась нова редакція статуту ГО «Клуб мисливців та рибалок - КРЕЧЕТ», також внесені зміни до інформації щодо засобів зв`язку, а також видалені відомості щодо ОСОБА_1 , який може від ГО «Клуб мисливців та рибалок «КРЕЧЕТ» вчиняти певні дії.
Відповідно до Рішення Загальних зборів членів клубу ГО «Клуб мисливців та рибалок «КРЕЧЕТ», оформленого Протоколом № 1/2025 від 11 липня 2025 року (надалі - Оскаржуване рішення) вирішено: 
1. Обрати головою Загальних зборів - ОСОБА_4 , а секретарем Загальних зборів для ведення протоколу Загальних зборів - ОСОБА_5 та уповноваження їх на підписання цієї редакції Протоколу. 
2. Місцезнаходженням Клубу вважати: 03148, місто Київ, Святошинський район, вулиця Сім`ї Стешенків, будинок 1, офіс 10. 
3. Внести зміни до головної мети діяльності якої є: задоволення інтересів своїх членів, також об`єднання зусиль членів Клубу для подальшого розвитку в Україні любительського мисливського та рибальського спорту, Клубу дозвілля на полюванні, охорони, відтворення, збереження тваринного та рослинного світу. 
4. Внести зміни до Статуту Клубу, виклавши його в новій редакції та надати право підпису Голові Загальних Зборів та Секретарю Загальних зборів.
5. Змінити органи управління, якими є: Загальні збори членів Клубу, Директор Клубу. У зв`язку зі зміною органів управління переобрати ОСОБА_4 на посаду Директора Клубу з 12.07.2025 року, звільнити з посади Президента, члена Правління ОСОБА_1 , звільнити з посад членів Правління ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 . 
6. Виключити ОСОБА_1 , як особу яка може вчиняти дії від імені Клубу (у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо). 
7. Особою, уповноваженою представляти Клуб для здійснення реєстраційних дій (в тому числі особою, уповноваженою на підписання заяви щодо державної реєстрації юридичної особи - громадського формування) ОСОБА_9 . При цьому відповідно до частини першої статті 15 Закону України «Про державну реєстрацію юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань» уповноважити Голову і Секретаря Загальних зборів на підписання статуту Клубу в новій редакції та протоколу цих Загальних зборів.
19 серпня 2025 року Державним реєстратором Головним спеціалістом Відділу державної реєстрації громадських формувань у місті Києві Управління державної реєстрації Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції у місті Києві Павелко Ніною Олександрівною було проведено державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу (1000721070022020001). 
Таким чином, було внесено наступні зміни: - Зміна інформації для здійснення зв`язку з юридичною особою; зміна відомостей про органи управління юридичної особи; зміна відомостей про членів керівних органів громадського формування; зміна керівника або відомостей про керівника юридичної особи; зміна місцезнаходження юридичної особи; зміна мети діяльності громадського формування; зміна установчих документів; зміна фізичних осіб або зміна відомостей про фізичних осіб - платників податків, які мають право вчиняти дії від імені юридичної особи без довіреності, у тому числі підписувати договори, подавати документи для державної реєстрації тощо. 
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що на думку позивача рішення Загальних зборів членів Клубу Громадської організації "Клуб мисливців та рибалок "КРЕЧЕТ", оформлене Протоколом №1/2025 від 11.07.2025 підлягає визнанню недійсним, оскільки було порушено вимоги щодо повідомлення Позивача про час, місце проведення загальних зборів, також вказані збори відбулися за відсутності кворуму та були не повноважними. 
Відповідач проти позову заперечує мотивуючи тим, що у відповідності до п. 3.4. Статуту Клубу якій діяв на 21.04.2021 року чітко прописано, що членство у Клубі припиняється за заявою члена Клуба. Член Клубу може бути виключений з нього за порушення Статуту Клубу рішенням Правління Клубу. Ані заяви ОСОБА_3 про вихід зі складу членів Клубу, ані відповідного рішення Правління Клубу позивачем до суду надано не було. Статутом ГО «Клуб мисливців та рибалок «Кречет», в редакції станом на 08.07.2024 року чітко не прописаний порядок повідомлення Правління (письмово чи в усній формі) члени Клубу користуючись своїм правом скликали позачергові збори 11.07.2025 року та ухвалили відповідні рішення.
Дослідивши матеріали справи, оцінивши надані докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, та безпосередньому їх дослідженні, суд дійшов висновку, що позовні вимоги підлягають задоволенню, виходячи з наступного.
Статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.1950 року передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Відповідно до статті 4 Господарського процесуального кодексу України право на звернення до господарського суду в установленому цим Кодексом порядку гарантується. Ніхто не може бути позбавлений права на розгляд його справи у господарському суді, до юрисдикції якого вона віднесена законом. Юридичні особи та фізичні особи - підприємці, фізичні особи, які не є підприємцями, державні органи, органи місцевого самоврядування мають право на звернення до господарського суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав та законних інтересів у справах, віднесених законом до юрисдикції господарського суду, а також для вжиття передбачених законом заходів, спрямованих на запобігання правопорушенням.
Статтею 15 Цивільного кодексу України встановлено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
За умовами статті 16 Цивільного кодексу України способами захисту цивільних прав та інтересів судом, зокрема, є визнання права; визнання правочину недійсним; припинення дії, яка порушує право; відновлення становища, яке існувало до порушення; примусове виконання обов`язку в натурі; зміна правовідношення; припинення правовідношення; відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди; відшкодування моральної (немайнової) шкоди; визнання незаконними рішення, дій чи бездіяльності органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування, їхніх посадових і службових осіб. Суд може захистити цивільне право або інтерес іншим способом, що встановлений договором або законом чи судом у визначених законом випадках.
Так, для того, щоб право на доступ до суду було ефективним, особа повинна мати чітко визначену та дієву можливість оскаржити подію, яка, на її думку, порушує її права й охоронювані законом інтереси.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 28.05.2020 року в справі № 910/7164/19.
Статтею 13 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (право на ефективний засіб юридичного захисту) передбачено, що кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження.
Відповідно до статей 83, 85, 86 Цивільного кодексу України, згідно з положеннями яких юридичні особи можуть створюватися у формі товариств, установ та в інших формах, встановлених законом. Товариством є організація, створена шляхом об`єднання осіб (учасників), які мають право участі у цьому товаристві. Товариство може бути створено однією особою, якщо інше не встановлено законом. Непідприємницькими товариствами є товариства, які не мають на меті одержання прибутку для його наступного розподілу між учасниками. Непідприємницькі товариства (кооперативи, крім виробничих, об`єднання громадян тощо) та установи можуть поряд зі своєю основною діяльністю здійснювати підприємницьку діяльність, якщо інше не встановлено законом і якщо ця діяльність відповідає меті, для якої вони були створені, та сприяє її досягненню.
Судом враховано, що за умовами пункту 5.2 Статуту в редакції 2024 органами управлянні Громадської організації "Клуб мисливців та рибалок "Кречет" є: Загальні збори членів клубу, Правління клубу, Президент.
Загальні збори членів клубу є вищим органом Клубу, який вправі приймати рішення з будь-яких питань його діяльності, в тому числі і з тих, що належать до компетенції правління клубу (п.5.3. Статуту).
Пунктом 5.3.4. Статуту Громадської організації, затвердженого Протоколом № 1/2024 від 08 липня 2024 року встановлено, що не менш як одна десята частина членів Клубу мають право ініціювати перед Правлінням Клубу скликання позачергових Загальних зборів. Якщо вимога членів Клубу про скликання Загальних зборів не виконана, ці члени мають право самі скликати Загальні збори.
Відповідно до відомостей про керівні органи станом на 11 липня 2025 року Президентом ГО «Клуб мисливців та рибалок «КРЕЧЕТ» є ОСОБА_1 , а членами Правління Клубу - ОСОБА_1 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 та ОСОБА_8 .
Відповідно до витягу з єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань станом на час прийняття оскаржуваного рішення ОСОБА_4 - є директором Клубу.
З оскаржуваного Рішення Загальних зборів членів Клубу ГО «Клуб мисливців та рибалок -КРЕЧЕТ», оформленого Протоколом № 1/2025 від 11 липня 2025 року вбачається, що на Загальних зборах членів Клубу присутні: 
ОСОБА_4 ; ОСОБА_3 ; ОСОБА_5 , запрошена особа - ОСОБА_9 . 
Разом з тим, суд зазначає, ОСОБА_4 та ОСОБА_3 , станом на момент прийняття оскаржуваного рішення - не є членами ГО «Клуб мисливців та рибалок «КРЕЧЕТ». 
Протоколом зборів членів ГО «Клуб мисливців та рибалок «КРЕЧЕТ» від 21 квітня 2021 року, зокрема, було виключено ОСОБА_3 з членів (засновників) ГО «Клуб мисливців та рибалок «КРЕЧЕТ». 
Протоколом ГО «Клуб мисливців та рибалок «КРЕЧЕТ» від 12 січня 2024 року, зокрема, було виключено з членів клубу ГО «Клуб мисливців та рибалок «КРЕЧЕТ» ОСОБА_4 .
Вказані Протоколи не визнані в судовому порядку недійсними, чим спростовуються доводи відповідача про чинних членів ГО «Клуб мисливців та рибалок «КРЕЧЕТ».
Відповідно до п. 5.3.1. Статуту в редакції 2024 року у Загальних зборах беруть участь члени Клубу особисто чи через уповноваженого представника за довіреністю. Кожний член Клубу має один голос. Збори вважаються повноважними, якщо на них присутня більшість членів Клубу. 
В той же час на Загальних зборах Громадської організації, які відбулися 11 липня 2025 року був присутній лише 1 (один) член Клубу - ОСОБА_5 , тому прийнятий Протокол № 1/2025 Загальних зборів членів Клубу ГО «Клуб мисливців та рибалок «КРЕЧЕТ» від 11 липня 2025 року не відповідає п. 5.3.1 Статуту чинному на момент засідання Загальних зборів 11 липня 2025 року. 
Таким чином, суд дійшов висновку, враховуючи дані обставини, Загальні збори членів Громадської організації відбулися за відсутності кворуму та були не повноважними.
Прийняття загальними зборами рішення за відсутності кворуму для проведення загальних зборів чи прийняття рішення або у разі неможливості встановлення наявності кворуму є безумовною підставою для визнання недійсними рішень загальних зборів у зв`язку з порушенням прямих вказівок закону.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 25.05.2023 року в справі № 916/636/22.
Відповідно до п. 5.3.2. Статуту Загальні збори скликаються Президентом. Відповідне рішення із зазначенням дати, часу, місця проведення та питань, які виносяться на обговорення, повинне бути доведене до відома членів Клубу не пізніше, ніж за 30 днів до дати проведення засідання Загальних зборів. 
Згідно з ч. 4 cт. 98 Цивільного кодексу України порядок скликання загальних зборів визначається в установчих документах товариства. Учасники товариства, що володіють не менш як десятьма відсотками голосів, можуть вимагати скликання загальних зборів. Якщо, вимога учасників про скликання загальних зборів не виконана, ці учасники мають право самі скликати загальні збори. 
Суд зазначає, що рішення зборів учасників (акціонерів, членів) та інших органів юридичної особи не є правочинами у розумінні статті 202 Цивільного кодексу України. До цих рішень не можуть застосовуватися положення статей 203 та 215 Цивільного кодексу України, які визначають підстави недійсності правочину, і, відповідно, правові наслідки недійсності правочину за статтею 216 Цивільного кодексу України. Зазначені рішення є актами ненормативного характеру (індивідуальними актами), тобто офіційними письмовими документами, що породжують певні правові наслідки, які спрямовані на регулювання господарських відносин і мають обов`язковий характер для суб`єктів цих відносин.
У зв`язку з цим підставами для визнання недійсними рішень зборів учасників (акціонерів, членів) юридичної особи можуть бути: невідповідність рішень загальних зборів нормам законодавства; порушення вимог закону та/або установчих документів під час скликання та проведення зборів; позбавлення учасника (акціонера, члена) юридичної особи можливості взяти участь у зборах.
При цьому, виходячи з вищевикладеного, саме на відповідача покладений обов`язок забезпечення належної процедури скликання загальних зборів членів для реалізації ними свого права на участь в управлінні Клубом.
Слід зазначити, що обраний особою, що скликає загальні збори учасників Клубу, спосіб повідомлення про їх проведення повинен забезпечити реальне персональне повідомлення учасника і не бути лише формальним направленням такого повідомлення. У випадку заперечення учасником факту повідомлення його про проведення загальних зборів обов`язок доказування обставин повідомлення позивача про проведення загальних зборів покладається на відповідача як особу, рішення органу управління якої оспорюється.
Аналогічна правова позиція викладена в постановах Верховного Суду від 11.12.2019 року в справі № 916/2584/18, від 06.02.2020 року в справі № 906/307/19, від 03.03.2020 року в справі № 922/756/19, від 21.04.2020 року в справі № 927/411/19, від 05.05.2020 року в справі № 916/1996/19, від 08.07.2020 року в справі № 905/1134/19, від 05.11.2020 року в справі № 910/12792/19.
При цьому, в матеріалах справи відсутні докази ініціювання перед ОСОБА_1 , як Президентом Кулубу, скликання позачергових Загальних зборів в розумінні п. 5.3.4. Статуту Громадської організації. 
Також, в матеріалах справи відсутні докази запрошень та/або листів щодо повідомлення, ОСОБА_1 про проведення загальних зборів членів Клубу Громадської організації "Клуб мисливців та рибалок "Кречет". 
Отже, у даному випадку рішення загальних зборів членів Клубу, оформлене протоколом від 11.08.2025 року № 1/2025, було прийняте з порушення вимог Статуту відповідача, без наявності кворуму (що є безумовною підставою для визнання його недійсним) та належного повідомлення Позивача і забезпечення йому можливості взяти участь у загальних зборах, що безумовно призвело до порушення прав ОСОБА_1 .
Частиною 1 статті 73 Господарського процесуального кодексу України передбачено, що доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Згідно з частиною 1 статті 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно до статті 76 Господарського процесуального кодексу України належними є докази, на підставі яких можна встановити обставини, які входять в предмет доказування. Суд не бере до розгляду докази, які не стосуються предмета доказування. Предметом доказування є обставини, які підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення.
Обов`язок із доказування слід розуміти як закріплену в процесуальному та матеріальному законодавстві міру належної поведінки особи, що бере участь у судовому процесі, із збирання та надання доказів для підтвердження свого суб`єктивного права, що має за мету усунення невизначеності, яка виникає в правовідносинах у разі неможливості достовірно з`ясувати обставини, які мають значення для справи.
Статтею 86 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів.
Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
Частинами 1, 2, 3 статті 13 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Принцип змагальності тісно пов`язаний з процесуальною рівністю сторін і забезпечує повноту фактичного й доказового матеріалу, наявність якого є важливою умовою з`ясування обставин справи. Відповідно до вказаного принципу, особи, зацікавлені в результаті справи, вправі відстоювати свою правоту у спорі шляхом подання доказів; участі в дослідженні доказів, наданих іншими особами шляхом висловлення своєї думки з усіх питань, що підлягають розгляду у судовому засіданні. Змагальність є різновидом активності зацікавленої особи (сторони). Особи, які беруть участь у справі, вправі вільно розпоряджатися своїми матеріальними і процесуальними правами й активно впливати на процес з метою захисту прав і охоронюваних законом інтересів.
Відповідачем не надано належних доказів на спростування наведених вище висновків.
З урахуванням наведеного, суд зазначає, що решта долучених до матеріалів справи доказів та доводів учасників справи була ретельно досліджена судом і наведених вище висновків стосовно наявності підстав для задоволення позову не спростовує.
Враховуючи вищезазначені обставини, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для задоволення позовних вимог у даній справі.
Витрати по сплаті судового збору відповідно до статті 129 Господарського процесуального кодексу України покладаються на відповідача, у зв`язку із задоволенням позову.
Керуючись статтями 74, 76-80, 86, 129, 236-242, 252 Господарського процесуального кодексу України, Господарський суд міста Києва,

ВИРІШИВ:

1. Позовні вимоги задовольнити повністю.
2. Визнати недійсним рішення Загальних зборів членів Клубу Громадської організації «Клуб мисливців та рибалок «КРЕЧЕТ», оформлене Протоколом № 1/2025 від 11 липня 2025 року.
3. Визнати недійсним Статут Громадської організації «Клуб мисливців та рибалок «КРЕЧЕТ», затверджений Рішенням Загальних зборів членів Клубу Громадської організації «Клуб мисливців та рибалок «КРЕЧЕТ», оформлене Протоколом № 1/2025 від 11 липня 2025 року.
4. Скасувати державну реєстрацію змін до відомостей про юридичну особу від 19 серпня 2025 року, 1000721070022020001, проведену державним реєстратором Центрального міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Київ) Павелко Н.О.
5. Стягнути з Громадської організації «Клуб мисливців та рибалок «КРЕЧЕТ» ((03148, вул. Сім`ї Стешенків, буд.1, офіс 10,м. Київ, код ЄДРПОУ 26502035) на користь ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 ) суму сплаченого судового збору у розмірі 9 084 грн. (дев`ять тисяч вісімдесят чотири гривні) 00 копійок.

Рішення господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене у строки та порядку, встановленому розділом ІV ГПК України.

Повний текст рішення складено та підписано 17.02.2026.

Суддя Наталія ЯГІЧЕВА