Суддя Паляничко Д. Г. 
Справа № 644/8931/25 
Провадження № 2/644/607/26 
18.03.2026

РІШЕННЯ
 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

 
18 березня 2026 року        м. Харків

 
Індустріальний районний суд м. Харкова у складі: 
 
головуючої судді - Паляничко Д.Г., 
 
за участю секретаря судового засідання - Книшенко А.С.,
 
одноособово, розглянуто у порядку загального позовного провадження у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань № 4 приміщення Індустріального районного суду м. Харкова цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) до ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 ), Шевченківської селищної військової адміністрації Куп`янського району Харківської області (63823, Харківська обл, Куп`янський р-н, с-ще Шевченкове, вул. Стуса Василя, б. 2, ЄДРПОУ 45098470) про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини,

 
ВСТАНОВИВ:
 
1.Стислий виклад:
 
1.1.позиції позивача
 
ОСОБА_1 (надалі за текстом - ОСОБА_1 /позивачка) звернулася до Індустріального районного суду м. Харкова з позовною заявою до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Шевченківської селищної військової адміністрації Куп`янського району Харківської області (надалі за текстом - ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Шевченківська селищна військова адміністрація Куп`янського р-ну Харківської обл./відповідачі), предметом якої є: визначення додаткового строку тривалістю 3 (три) місяці, з дня набрання законної сили рішенням суду для подання заяви про прийняття спадщини за законом після смерті ОСОБА_4 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_4 у смт Шевченкове Куп`янського р-ну Харківської області.
В обґрунтування позову ОСОБА_1 зазначила, що ІНФОРМАЦІЯ_4 помер її батько ОСОБА_4 . Після його смерті залишилася спадщина до складу якої входить майно, належне спадкодавцю на час смерті, а саме: земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 6,6099 га, кадастровий номер 6325785000:01:000:0246, розташована на території Нижньобурлуцької сільської ради КСП «Нижньобурлуцьке», яка належала спадкодавцю на праві власності.
Після смерті ОСОБА_5 заповіту не залишив, спадкоємцями першої черги за законом є позивачка, ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , які не зверталися до нотаріуса із заявою про прийняття спадщини.
Строк на подання заяви про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 ІНФОРМАЦІЯ_4 сплинув 01.03.2023. Під час закінчення строку на подання заяви про прийняття спадщини, місце відкриття спадщини та місце проживання позивачки були небезпечними, існувала реальна загроза життю та здоров`ю позивачці при спробі виїхати до нотаріуса для оформлення спадщини, що свідчить про об`єктивні, непереборні, істотні труднощі для спадкоємця при поданні заяви про прийняття спадщини. 
1.2.заперечень відповідача
 
Відповідачка ОСОБА_2 не скористалася процесуальним правом на пропозицію суду, викладену в ухвалі Індустріального районного суду м. Харкова від 07.10.2025 (а.с. 28-30), подати відзив на позов, чи спростувати наведені позивачем аргументи та доводи у позовній заяві, заразом, надала до суду заяву про визнання позову та проведення розгляду справи за її відсутності (а.с. 39-43).
Відповідач ОСОБА_3 не скористався процесуальним правом на пропозицію суду, викладену в ухвалі Індустріального районного суду м. Харкова від 07.10.2025 (а.с. 28-30), подати відзив на позов, чи спростувати наведені позивачем аргументи та доводи у позовній заяві, заразом, надав до суду заяву про визнання позову та проведення розгляду справи за його відсутності (а.с. 44-46).
Шевченківська селищна військова адміністрація Куп`янського району Харківської області не скористалася процесуальним правом на пропозицію суду, викладену в ухвалі Індустріального районного суду м. Харкова від 07.10.2025 (а.с. 28-30), подати відзив на позов, чи спростувати наведені позивачем аргументи та доводи у позовній заяві.
2. заяви, клопотання
14 жовтня 2025 року на адресу суду через систему «Електронний суд» від адвоката Маслій Тетяни Василівни, яка діє в інтересах позивачки ОСОБА_1 на підставі ордеру серії АХ № 1294234 від 13.10.2025, надійшло повідомлення про надання адвокату доступу до справи за допомогою Електронного кабінету користувача ЄСІТС (а.с. 32).
14.10.2025 на адресу Індустріального районного суду м. Харкова через систему «Електронний суд» від представника ОСОБА_1 - адвоката Маслій Т.В. надійшла заява про проведення підготовчого судового засідання за відсутності позивачки та її представника, закриття підготовчого провадження та призначення справи до судового розгляду (а.с. 33-36).
29 жовтня 2025 року на адресу суду надійшла заява від ОСОБА_2 про визнання позову та проведення розгляду справи за її відсутності (а.с. 39-43).
29.10.2025 на адресу Індустріального районного суду м. Харкова надійшла заява від ОСОБА_3 про визнання позову та проведення розгляду справи за його відсутності (а.с. 44-46).
03 листопада 2025 року на адресу суду через систему «Електронний суд» від представника ОСОБА_1 - адвоката Маслій Т.В. надійшла заява про підтримання клопотання про витребування доказів, яке подано до суду разом з позовом, заразом, просила провести розгляд клопотання у підготовчому судовому засіданні за відсутності позивачки та її представника (а.с. 47-48).
19.11.2025, 08.12.2025, 05.01.2026 на адресу Індустріального районного суду м. Харкова через систему «Електронний суд» надійшло клопотання від представника позивачки про проведення підготовчого судового засідання за відсутності позивачки та її представника, клопотання про витребування доказів підтримує та просить його задовольнити (а.с. 52-53, 60-62, 89-90).
11 грудня 2025 року на адресу суду від приватного нотаріуса Куп`янського районного нотаріального округу Харківської області Литвинової І.В. надійшли витребувані матеріали (а.с. 67-83).
09.02.2026, 05.03.2026 на адресу суду через систему «Електронний суд» від представника ОСОБА_1 - адвоката Маслій Т.В. надійшла заява про розгляд справи за відсутності позивачки та її представника, позовні вимоги підтримує та просить їх задовольнити (а.с. 96-99, 1113-116).
18 березня 2026 року на адресу суду через систему «Електронний суд» від представника Шевченківської селищної військової адміністрації Куп`янського району Харківської області - Ковалевського Андрія Вікторовича, який діє на підставі довіреності на справи цивільного судочинства у порядку передоручення від 18.02.2025 та витягу є ЄДРПОУ, надійшла заява про розгляд справи за його відсутності проти заявлених позовних вимог не заперечує (а.с. 122-124). 
3.інші процесуальні дії у справі 
Відповідно до протоколу автоматичного розподілу справ між суддями від 25.09.2025 справа № 644/8931/25 визначена на розгляд судді Паляничко Д.Г. (а.с. 26).
Згідно з ч.1 ст. 30 ЦПК України позови, що виникають із приводу нерухомого майна, пред`являються за місцезнаходженням майна або основної його частини. Якщо пов`язані між собою позовні вимоги пред`явлені одночасно щодо декількох об`єктів нерухомого майна, спір розглядається за місцезнаходженням об`єкта, вартість якого є найвищою.
Вимоги заявлено щодо об`єкту нерухомого майна - земельна ділянка для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 6,6099 га, кадастровий номер 6325785000:01:000:0246, розташована на території Нижньобурлуцької сільської ради КСП «Нижньобурлуцьке», що належить до територіальної юрисдикції Індустріального районного суду м. Харкова. 
Рішенням Вищої ради правосуддя № 399/0/15-23 від 20.04.2023, з 01.05.2023 змінено територіальну підсудність судових справ, зокрема Шевченківського районного суду Харківської області та Дворічанського районного суду Харківської області на Орджонікідзевський районний суд м. Харкова.
Відповідно до Закону України від 26.02.2025 № 4273-ІХ «Про внесення змін до Закону України «Про судоустрій і статус суддів» щодо зміни найменувань місцевих загальних судів», найменування Орджонікідзевського районного суду міста Харкова змінено на Індустріальний районний суд міста Харкова.
Ухвалою Індустріального районного суду м. Харкова від 07.10.2025 позов прийнято, відкрито провадження у справі № 644/8931/25, призначено її до розгляду за правилами загального позовного провадження та витребувано докази у приватного нотаріуса Куп`янського районного нотаріального округу Харківської області Литвинової Інни Вікторівни (а.с. 28-29).
Ухвалою Індустріального районного суду м. Харкова від 19.01.2026 закрито підготовче провадження та призначено справу до судового розгляду по суті (а.с. 92).
Позивачка та її представник у судове засідання не прибули, надали до суду заяву про розгляд справи у їх відсутність, позовні вимоги підтримали у повному обсязі (а.с. 113-116).
Відповідачка ОСОБА_2 у судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду справи була повідомлена належним чином та своєчасно, матеріали справи містять заяву, у якій вона просить суд здійснити розгляд справи за її відсутності (а.с. 39).
Відповідач ОСОБА_3 у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином та своєчасно, матеріали справи містять заяву, у якій він просить суд здійснити розгляд справи за його відсутності (а.с. 44).
Представник Шевченківської селищної військової адміністрації Куп`янського району Харківської області у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином та своєчасно, матеріали справи містять заяву, у якій він просить суд здійснити розгляд справи за його відсутності (а.с. 122). 
Згідно з ч. 4 ст. 223 ЦПК України у разі повторної неявки в судове засідання відповідача, повідомленого належним чином, суд вирішує справу на підставі наявних у ній даних чи доказів. 
 
Відповідно до ч.2 ст.247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи… фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
 
Враховуючи, що розгляд означеної справи здійснюється в судовому засіданні у відсутності всіх учасників справи, то суд не вбачає підстав для здійснення фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу, відповідно до вимог ч.2 ст.247 ЦПК України.
 
4. Фактичні обставини, встановлені судом, зміст спірних правовідносин, докази, мотиви їх відхилення та врахування, мотивована оцінка суду аргументів сторін, порушені чи оспорені права, за захистом яких мало місце звернення до суду.
Вирішуючи спір, суд встановив, що між сторонами виникли цивільно-правові відносини щодо спадкування, зокрема, щодо порядку відкриття спадщини, прийняття спадщини та продовження строків для прийняття спадщини.
Суд установив, що ОСОБА_1 є донькою померлого ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , у віці 67 років, що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , видане 05.10.2022 відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків (а.с. 11, 70), та свідоцтвом про народження ОСОБА_6 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , серії НОМЕР_5 , виданого 09.07.1994 Нижньобурлуцькою с/Радою Шевченківського району Харківської області (а.с. 16, 76).
Між ОСОБА_7 та ОСОБА_6 зареєстровано шлюб 08 травня 2009 року Першим Малиновським відділом реєстрації актів цивільного стану Одеського міського управління юстиції, актовий запис № 261, що підтверджується витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію шлюбу щодо підтвердження дошлюбного прізвища № 00053718287 від 19.09.2025. Після державної реєстрації шлюбу прізвища чоловіка та дружини: « ОСОБА_8 » / « ОСОБА_8 ». Наразі шлюб розірвано рішенням Шевченківського районного суду Харківської області від 11.05.2017 (а.с. 17). 
 
ОСОБА_1 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_3 , що підтверджується витягом з Реєстру територіальної громади № 2023/006346477 від 14.08.2023 (а.с. 10). 
 
Померлий ОСОБА_4 до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , станом на ІНФОРМАЦІЯ_4 за даною адресою зареєстрованих не значиться, що підтверджується довідкою № 146/02-14 від 09.08.2025 (а.с. 12, 81).
Унаслідок смерті ОСОБА_4 відкрилася спадщина на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 6,6099 га, кадастровий номер 6325785000:01:000:0246, розташована на території Нижньобурлуцької сільської ради КСП «Нижньобурлуцьке», яка належала спадкодавцю на праві власності згідно Державного акту на право власності на земельну ділянку серії ХР № 142775 від 10.01.2004 (а.с.13, 82).
Померлий ОСОБА_4 перебував у зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_9 , що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_6 , видане 05.02.2002 Шевченківським райвідділом реєстрації актів громадського стану Харківської області. Після одруження прізвища чоловіка та жінки: « ОСОБА_10 » / « ОСОБА_10 » (а.с. 18, 75).
Суд установив, що ОСОБА_3 є братом ОСОБА_1 та сином померлого ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_7 , виданого 09.07.1994 Нижньобурлуцькою с/Радою Шевченківського району Харківської області (а.с. 19).
За інформаційною довідкою зі Спадкового реєстру заповіти/спадкові договори № 82542999 від 15.09.2025 після смерті ОСОБА_4 відсутні (а.с. 14, 71).
Згідно з витягом про реєстрацію в Спадковому реєстрі № 82461856 від 08.09.2025 спадкову справу після смерті ОСОБА_4 зареєстровано у спадковому реєстрі під № 74563608 (а.с. 15, 80).
Судом установлено, що ОСОБА_1 звернулася до приватного нотаріуса Куп`янського районного нотаріального округу Харківської області Литвинової І.В. з метою отримання свідоцтва про право на спадщину за законом, після смерті батька ОСОБА_4 , зокрема на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 6,6099 га, кадастровий номер 6325785000:01:000:0246, однак отримала постанову «Про відмову у вчиненні нотаріальної дії» № 148/02-14 від 15.10.2025. Відмова обґрунтована тим, що ОСОБА_1 спадщину в належний за законом шестимісячний строк не прийняла ні заявою до нотаріальної контори, ані фактично, але бажає отримати спадщину, згідно ст. 1261 ЦК України, як донька спадкодавця (а.с. 20, 21).
Матеріали спадкової справи № 39/2025 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_4 .
Спадкову справу № 39/2025 до майна померлого ІНФОРМАЦІЯ_6 ОСОБА_4 розпочато 08.09.2025 приватним нотаріусом Куп`янського районного нотаріального округу Харківської області Литвинової І.В. (а.с. 68), на підставі заяви ОСОБА_1 № 78 від 08.09.2025 (а.с. 69).
ОСОБА_2 спадщину після смерті чоловіка ОСОБА_4 не приймала, на неї не претендує, не заперечує проти видачі свідоцтва про право на спадщину за законом спадкоємцям, які прийняли спадщину, що підтверджується заявою № 63 від 08.09.2025 (а.с. 79).
5. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
Суд під час розгляду справи керується принципом верховенства права та розглядає справи відповідно до Конституції України, законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України. Суд застосовує при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року і протоколи до неї, згоду на обов`язковість яких надано Верховною Радою України, та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
Встановленим судом фактам відповідають цивільно-правові відносини, що виникають із спадкування, щодо порядку відкриття спадщини, прийняття спадщини та продовження строків для прийняття спадщини, які регулюються Конституцією України та Цивільним кодексом України.
Відповідно до ст.41 Конституції України, кожен має право володіти, користуватися і розпоряджатися своєю власністю. Право власності набувається в порядку, визначеному законом. Ніхто не може бути протиправно позбавлений права власності. Право приватної власності є непорушним.
Спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (ст.1216 ЦК України).
Спадкування здійснюється за заповітом або за законом (ст.1217 ЦК України).
До складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті (ст.1218 ЦК України).
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи або день, з якого вона оголошується померлою (частина третя статті 46 цього Кодексу)(ч.1, 2 ст.1220 ЦК України).
Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця (ч.1 ст.1221 ЦК України).
Право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (ч. 1, 3 ст.1223 ЦК України).
У першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки (ст.1261 ЦК України).
Спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її (ч.1 ст.1268 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (ч.1 ст.1269 ЦК України).
У зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану», Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022, введено воєнний стан з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб, який в подальшому неодноразово продовжувався, та згідно з Указом Президента № 40/2026 від 12.01.2026, дія якого продовжено з 05 години 30 хвилин 03.02.2026 строком на 90 діб, тобто до 05 години 30 хвилин 04.05.2026. 
Відповідно до статті 64 Конституції України, статей 12-1 і 20 Закону України «Про правовий режим воєнного стану», статей 7 і 34 Закону України «Про нотаріат», Указу Президента України від 24 лютого 2022 року № 64 «Про введення воєнного стану в Україні», 28 лютого 2022 року Кабінетом Міністрів України була прийнята постанова №164 «Про деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».
З 29.06.2022 діяли нові зміни щодо строків оформлення спадщини під час воєнного стану. Ці зміни були запроваджені на підставі постанови Кабінету Міністрів України від 24.06.2022 № 719 «Про внесення змін до деяких постанов Кабінету Міністрів України щодо нотаріату та державної реєстрації в умовах воєнного стану».
Так, п. 3 постановою Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану» передбачено, що перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється на час дії воєнного стану, але не більше ніж на 4 (чотири) місяці. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (був виключений постановою КМУ від 9 травня 2023 р. № 469)
Заразом, 25.01.2023 Верховний Суд у справі № 676/47/21 зробив такий висновок, що на час воєнного стану перебіг строку для прийняття спадщини або відмови від її прийняття зупиняється. Свідоцтво про право на спадщину видається спадкоємцям після закінчення строку для прийняття спадщини (пункт 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28.02.2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану», в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Тлумачення вказаних норм, з урахуванням виміру ієрархії актів цивільного законодавства по вертикалі, свідчить, що: правила щодо строку на прийняття спадщини (початок перебігу, наслідки спливу) регулюються Цивільним кодексом України, який прийнятий Верховною Радою України і є основним актом цивільного законодавства України; строк на прийняття спадщини по своїй сутності є присічним (ст. 1270, 1272 ЦК України), оскільки його сплив призводить до того, що спадкоємець вважається таким, який не прийняв спадщину. Тобто сплив строку «присікає» право на прийняття спадщини. Проте в законі, вочевидь з урахуванням сутності права на прийняття спадщини як майнового, передбачена можливість: за згодою самих спадкоємців, що прийняли спадщину, подати заяву про прийняття спадщини (ч. 2 ст. 1272 ЦК України); для спадкоємця звернутися з позовною вимогою та за наявності поважної причини суд визначає додатковий строк на прийняття спадщини (ч. 3 ст. 1272 ЦК України).
За змістом ч. 1, ч. 3 ст. 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого ст. 1270 ЦК України, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її. За позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Право на спадщину виникає з моменту її відкриття, і закон зобов`язує спадкоємця, який постійно не проживав зі спадкодавцем, у шестимісячний строк подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини. У випадку, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Отже, правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
За змістом ч. 3 ст. 1272 ЦК України поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. 
Верховний Суд у постанові від 26.06.2019 (справа № 565/1145/17 провадження 61-38298св18) вказав, що вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалим відрядженням, в тому числі, закордонним; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо. Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постановах від 23.08.2017 № 6-1320цс17; від 01.04.2019 у справі № 643/3049/16-ц; від 11.11.2020 у справі № 750/262/20; від 03.03.2020 у справі № 145/148/20 та Верховний Суд у постанові від 13.03.2020 у справі № 314/2550/17, провадження № 61-41480св18.
Відповідно до ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
Згідно з правовою позицію ЄСПЛ у справі «Ілхан проти Туреччини» від 27.06.2000, при вирішення питання пропуску строку на вчинення дій має застосовуватись правило встановлення всіх обставин з певною гнучкістю і без надзвичайного формалізму, воно не застосовується автоматично і не має абсолютного характеру. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Виходячи з принципу процесуальної рівності сторін і враховуючи обов`язок кожної сторони довести ті обставини, на які вона посилається, судом досліджено кожний доказ, наданий сторонами, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів (п. 27 постанови Пленуму Верховного суду України від 12.06.2009 № 2 «Про практику застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції»), при цьому жодна із сторін не була поставлена судом у менш сприятливе становище, порівняно з іншою стороною, на чому наголошується у практиці Європейського суду з прав людини.
Пленум Верховного Суду України у п. 24 постанови «Про судову практику у справах про спадкування» № 7 від 30.05.2008 роз`яснив, що особа, яка не прийняла спадщину в установлений законом строк, може звернутися до суду з позовною заявою про визначення додаткового строку для прийняття спадщини відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК. Вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
При вирішенні справ про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини слід також враховувати, що додатковий строк визначається у разі, якщо суд визнає причини пропуску строку для прийняття спадщини поважними. У зазначеній категорії справ є обов`язковим обґрунтування в мотивувальній частині судового рішення поважності причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Пленум Верховного Суду України у абз.3 п.24 своєї постанови № 7 від 30.05.2008 «Про судову практику у справах про спадкування» роз`яснив судам, що при розгляді цих справ слід перевіряти наявність або відсутність спадкової справи стосовно спадкодавця у державній нотаріальній конторі за місцем відкриття спадщини, наявність у матеріалах справи обґрунтованої постанови про відмову нотаріуса у вчиненні нотаріальної дії, зокрема відмови у видачі свідоцтва про право на спадщину.
В абз. 6, 7 п. 24 вище зазначеної постанови Верховного Суду України вказано, що вирішуючи питання про визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій. У резолютивній частині рішення суд повинен вказати відповідно певний період часу з моменту набрання судовим рішенням законної сили, протягом якого спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини, а не конкретну календарну дату, до якої спадкоємець може подати заяву про прийняття спадщини. Додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини, не може перевищувати шестимісячного строку, встановленого ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини.
Реалізація принципу змагальності сторін в цивільному процесі та доведення перед судом обґрунтованості своїх вимог є конституційною гарантією, передбаченою у статті 129 Конституції України.
Відповідно до п. 6 ч. 1ст. 3 ЦК України до загальних засад цивільного законодавства віднесено, поміж іншим, справедливість, добросовісність та розумність
Справедливість судового розгляду повинна знаходити свою реалізацію, зокрема у здійсненні судом правосуддя без формального підходу до розгляду кожної конкретної справи. Дотримання цього принципу є надзвичайно важливим під час розгляду судових справ, оскільки його реалізація слугує гарантією того, що сторона, незалежно від рівня її фахової підготовки та розуміння певних вимог цивільного судочинства, матиме можливість забезпечити захист своїх інтересів.
Виконуючи завдання цивільного судочинства, окрім основних принципів: справедливості, добросовісності та розумності, суд також керується аксіомою цивільного судочинства: «У всіх юридичних справах правосуддя й справедливість мають перевагу перед строгим розумінням права».
Так, запроваджене ст. 8 Конституції України та ст. 10 ЦПК України верховенство права вимагає від держави його втілення у правотворчу та правозастосовну діяльність, зокрема у закони, які за своїм змістом мають бути проникнуті передусім ідеями соціальної справедливості. Одним з проявів верховенства права є те, що право не обмежується лише законодавством як однією з його форм, а включає й інші соціальні регулятори, зокрема норми моралі, традиції, звичаї тощо, які легітимовані суспільством і зумовлені історично досягнутим культурним рівнем суспільства. Всі ці елементи права об`єднуються якістю, що відповідає ідеології справедливості. Таке розуміння права не дає підстав для його ототожнення із законом, який іноді може бути й несправедливим. Справедливість одна з основних засад права, є вирішальною у визначенні його як регулятора суспільних відносин, одним із загальнолюдських вимірів права (рішення Конституційного Суду України від 02.11.2004 № 15-рп/2004).
Умовою реалізації та інструментом принципу верховенства права є принцип «пропорційності».
Дотримання принципу «пропорційності» передбачає, що втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде розглядатися як порушення статті 1 Першого протоколу, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Вжиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства, і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб.
Втручання держави у право особи на мирне володіння своїм майном є виправданим, якщо воно здійснюється з метою задоволення «суспільного інтересу» та з дотриманням «справедливої рівноваги (балансу)» між інтересами держави (суспільства), пов`язаними з втручанням, та інтересами особи, яка так чи інакше страждає від втручання.
Під необхідністю втручання мається на увазі, що воно відповідає нагальній соціальній потребі, і, зокрема, є пропорційним до поставленої законної мети (наприклад, рішення у справі «Кутцнер проти Німеччини», п. 60, та рішення від 18.12.2008 у справі «Савіни проти України» (Saviny v. Ukraine), заява № 39948/06, п. 47). Соціальна потреба визначається, зокрема, метою законодавчого врегулювання того чи іншого питання.
У ч. 1 ст. 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Відповідно до вимог ч. 5 вказаної статті, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Відповідно до ч. 1-3 ст. 89 ЦПК України суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності. Суд надає оцінку як зібраним у справі доказам в цілому, так і кожному доказу (групі однотипних доказів), який міститься у справі, мотивує відхилення або врахування кожного доказу (групи доказів).
6. Висновки суду.
 
Всебічно, повно, об`єктивно та безпосередньо дослідивши наявні у справі докази, з`ясувавши обставини, на які посилалися сторони, як на підставу своїх вимог та заперечень, оцінивши ці докази на належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд дійшов висновку про задоволення позову з таких підстав.
 
Аналіз перевірених і оцінених в судовому засіданні доказів переконує суд, що позивачка ОСОБА_1 є спадкоємцем майна померлого ОСОБА_4 за законом, яка своєчасно не прийняла спадщину з поважних причин.
 
Верховний Суд в постанові від 20.10.2021 у справі №405/7111/19-ц (провадження № 61-10591св21) виклав правовий висновок, згідно якого при оцінці наявності поважних причин для визначення додаткового строку на прийняття спадщини, суди повинні розмежовувати два періоди та оцінювати наявність об`єктивних, непереборних перешкод для реалізацією особою права на прийняття спадщини. Перший період - період визначений законом для прийняття спадщини (6 місяців від дня відкриття спадщини), а другий період - від дня закінчення шестимісячного строку для прийняття спадщини до дня звернення до суду із позовом при визначенні додаткового строку для прийняття спадщини.
Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Підставою для визначення судом додаткового строку для подання заяви є виключно наявність поважних причин, тобто таких, які безумовно унеможливлювали вчинення особою дій по прийняттю спадщини. Такі причини та обставини мають існувати об`єктивно, тобто незалежно від особистих уявлень спадкоємця чи сприйняття ним певних фактів. Встановлений законом шестимісячний строк є цілком розумним та достатнім для вчинення спадкоємцем юридично значимих дій щодо прийняття спадщини, а тому причини, які об`єктивно унеможливлювали вчинення дій щодо прийняття спадщини, мають існувати протягом усього цього строку, або принаймні його істотної частини з такими наслідками, щоб протягом решти строку спадкоємець об`єктивно не мав змоги реалізувати своє право на прийняття спадщини.
Поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна першорядно стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Суд бере до уваги, що спадкодавець ОСОБА_4 помер ІНФОРМАЦІЯ_4 , отже кінцевим строком для подання заяви про прийняття спадщини для позивачки було 11.03.2023. Заразом, як на підставу для визначення додаткового строку для прийняття спадщини позивачка посилається, що Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 введено в Україні воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року, який діє до сьогодні.
Отже, перешкоди у вигляді введення воєнного стану почали існувати протягом шестимісячного строку, встановленого законом для прийняття або відмови у прийнятті спадщини, під час дії пункту 3 постанови Кабінету Міністрів України від 28 лютого 2022 № 164 «Деякі питання нотаріату в умовах воєнного стану».
Приватним нотаріусом Куп`янського районного нотаріального округу Харківської області Литвинової І.В. надано копію спадкової справи № 39/2025, у якій зазначено, що після померлого ОСОБА_4 , заведена спадкова справа № 39/2025. 08 вересня 2025 року із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину звернулася донька спадкодавця - ОСОБА_1 , але заяву про прийняття спадщини протягом встановленого строку не надала, зареєстрована за однією адресою зі спадкодавцем - померлим ОСОБА_4 , який до дня смерті ІНФОРМАЦІЯ_4 був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_4 , не була, що також підтверджується довідкою № 146/02-14 від 09.08.2025, згідно з якою станом на ІНФОРМАЦІЯ_4 за вищевказаною адресою зареєстрованих не значиться (а.с. 12, 81). 
Так, джерелом офіційної інформації є Перелік територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих російською федерацією, затверджений наказом Міністерства розвитку громад та територій України від 28.02.2025 № 376 (зі змінами, внесеними згідно з Наказами Міністерства розвитку громад та територій № 748 від 23.04.2025, № 779 від 30.04.2025, № 910 від 28.05.202, № 1004 від 16.06.2025, № 239 від 09.02.2026) (надалі за текстом - Наказ № 376), згідно з яким зазначені території, на яких ведуться (велися) бойові дії, зокрема: (1) Території можливих бойових дій, (2) Території активних бойових дій; (3) Території активних бойових дій, на яких функціонують державні електронні інформаційні ресурси; (ІІ) Тимчасово окуповані Російською Федерацією території України. До того ж цей наказ містить інформацію про дату початку та завершення бойових дій на відповідній території.
З урахуванням зазначеного суд, використовуючи вказані вище дані з Наказу № 376 від 28.02.2025 для визначення часових характеристик ведення воєнних дій на конкретній території України, установив, що на час смерті спадкодавця ОСОБА_4 , донька проживала за місцем реєстрації, зокрема за адресою: АДРЕСА_3 , у населеному пункті, який входив до числа територій тимчасової окупації, зокрема до 08.09.2022. Починаючи з 08.09.2022 н.п. с. Іванівка Шевченківської селищної територіальної громади входила до числа територій можливих бойових дій.
Введення воєнного стану на території України, проживання позивачки на території можливих бойових дій, слід розцінювати як об`єктивну перешкоду, яка істотно перешкоджала позивачці здійснити передбачені законом дії щодо прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 . Наявність зазначених позивачкою обставин свідчить про те, що у неї були поважні причини, пов`язані з істотними труднощами, на вчинення дій щодо вчасного звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини.
Окрім цього, суд бере до уваги, що більше із заявами про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_4 ніхто не звертався, заразом, дружина померлого - ОСОБА_2 звернулася з заявою до нотаріуса, згідно з якої ОСОБА_2 спадщину не приймала, на неї не претендує, не заперечує проти видачі свідоцтва про право на спадщину за законом спадкоємцям, які прийняли спадщину, заповітів від імені ОСОБА_4 не було, свідоцтво про право на спадщину не видавалися (а.с. 79).
З урахуванням викладеного, виходячи з аналізу встановлених судом обставин справи та норм права, що регулюють спірні правовідносини, суд дійшов висновку, що ОСОБА_1 наведено причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для неї щодо подачі заяви про прийняття спадщини, а тому наявні підстави для встановлення їй додаткового строку для прийняття спадщини після смерті батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_4 .
 
Оскільки позивачка ОСОБА_1 спадкоємиця майна померлого ОСОБА_4 за законом, своєчасно не прийняла спадщину та пропустила строк для прийняття спадщини з поважних причин, то є підстави для застосування до спірних правовідносин положень ч.3 ст.1272 ЦК України, тобто для визначення додаткового строку для подання позивачем заяви про прийняття спадщини.
 
Суд зауважує, що законодавча необхідність встановлення певних строків на прийняття спадщини обумовлена інтересами цивільного обігу в цілому, маючи на меті якнайшвидше усунення стану правової невизначеності, яка виникає в разі смерті спадкодавця, та забезпечення певних гарантій особам, права яких є похідними від поведінки спадкоємців попередньої черги. Проте, суд дійшов переконання, що таке втручання у право власності (законне сподівання, очікування) позивача не у повній мірі відповідає законній меті встановлення строків у спадковому праві, не вирішує нагальні соціальні потреби, а тому не може вважатись пропорційним. Невиправдана фактична конфіскація майна державою суперечить ідеології справедливості.
Отже, суд вважає, що надання позивачу додаткового строку на прийняття спадщини відповідає загальним положенням спадкового права, конституційному принципу верховенства права та положенням ст. 1 Першого протоколу Конвенції з прав людини та основоположних свобод.
Враховуючи, наведене, а також, що спадщина ніким не прийнята, інші спадкоємці відмовилися від прийняття спадщини, визнали та не заперечували проти надання ОСОБА_1 додаткового строку для прийняття спадщини, зазначена спадщина не визнана судом відумерлою, відповідачі не надали заперечень за позовом, позивачка навела поважні причини пропуску строку на звернення до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини після смерті спадкодавця; без надання позивачці додаткового строку для прийняття спадщини, вона не може оформити свої спадкові права в інший спосіб, крім як звернутися з позовом до суду про встановлення додаткового строку для прийняття спадщини, захистити своє порушене право не може, суд вважає, що вимоги позивачки підлягають задоволенню, їй необхідно встановити додатковий строк для подання заяви для прийняття спадщини, і строк три місяці буде достатнім для подання такої заяви у нотаріальну контору. Даний строк починає вираховуватись з дати набрання судовим рішенням законної сили.
 
5.Розподіл судових витрат
Відповідно до ч.1 ст.133 ЦПК України судові витрати складаються з судового збору та витрат, пов`язаних із розглядом справи.
Згідно з вимогами ч.9 ст.141 ЦПК України у випадку зловживання стороною чи її представником процесуальними правами, або якщо спір виник внаслідок неправильних дій сторони, суд має право покласти на таку сторону судові витрати повністю або частково незалежно від результатів вирішення спору.
При зверненні до суду позивачкою сплачено судовий збір в сумі 1 211,20 грн (а.с. 24). 
Оскільки суд дійшов до висновку про необхідність задовольнити позовні вимоги, але позивачка не ставить питання про стягнення суми сплаченого судового збору, з відповідачів судові витрати не стягуються.
Отже, враховуючи викладене вище, керуючись ст. 12, 13, 76-82, 89, 141, 223, 263-265, 282 ЦПК України, суд
УХВАЛИВ:

 
Позовну заяву ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , Шевченківської селищної військової адміністрації Куп`янського району Харківської області про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини задовольнити. 
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк тривалістю у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини за законом на земельну ділянку для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, площею 6,6099 га, кадастровий номер 6325785000:01:000:0246, розташованої на території Нижньобурлуцької сільської ради, КСП «Нижньобурлуцьке», що відкрилася після смерті її батька ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_8 в смт. Шевченкове Куп`янського району Харківської області. 
 
Додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини обчислювати з дня набрання рішенням суду законної сили.
 
Рішення може бути оскаржене у апеляційному порядку до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення (ч.1 ст.354, ст.355 ЦПК України).
 
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного розгляду (ч.1, 2 ст.273 ЦПК України).
 
Учасник справи, якому повне рішення не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення (п.1 ч.2 ст.354 ЦПК України).
 
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин (ч.3 ст.354 ЦПК України).
 
Учасники справи можуть отримати інформацію щодо справи на офіційному веб-порталі судової влади України в мережі Інтернет за веб-адресою сторінки: http://og.hr.court.gov.ua /sud2029/.

 
Повне ім`я/найменування сторін:
 
Позивачка - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 , паспорт № НОМЕР_8 виданий 10.07.2023 органом 6356, тел. НОМЕР_9 .
 
Відповідачка - ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , адреса реєстрації: АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 , паспорт серії НОМЕР_10 виданий 14.04.1999 Шевченківським РВ УМВС України в Харківській області, тел. НОМЕР_11 .
 
Відповідач - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , адреса реєстрації: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_3 , паспорт № НОМЕР_12 виданий 22.07.2022 органом 5610, тел. НОМЕР_13 .
 
Відповідач - Шевченківська селищна військова адміністрація Куп`янського району Харківської області, юридична адреса: 63601, Харківська обл., Куп`янський р-н, с-ще Шевченкове, вул. Лермонтова, б. 2, ЄДРПОУ 45098470, тел. НОМЕР_14. 

 
Суддя          Д.Г. Паляничко