ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
РІШЕННЯ 
01 квітня 2026 року 	Справа № 640/26002/21 ЗП/280/569/25  м.Запоріжжя	
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Стрельнікової Н.В. розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу
за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві
до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго»
про застосування заходів реагування,
ВСТАНОВИВ:
Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (далі – позивач) звернулось до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (далі – відповідач), в якому просить суд застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, шляхом зобов`язання Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» відключити джерела електроживлення та накласти печатки на електрощити та вхідні двері приміщень, розташованих за адресою: проспект Правди, 68-Б у Подільському районі м. Києва - до повного усунення порушень, зазначених в актах перевірок; обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення шляхом опечатування та відімкнення від джерел електроживлення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві; контроль за виконанням судового рішення щодо усунення Відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки та погодження термінів усунення порушень за письмовим зверненням суб`єкта господарювання, в тому числі право відтермінування зупинення експлуатації приміщень, покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.
В обґрунтування позову позивачем зазначено, що Під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки -приміщення КП «КИЇВТЕПЛОЕНЕРГО» експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. За результатами перевірки державним інспектором складено Акт від 26.07.2021 № 557. Звертає увагу суду, що виявленні порушення не с формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення. Просить задовольнити позовні вимоги.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 23 вересня 2021 року відкрито провадження у справі та вирішено здійснити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи.
Відповідачем до Окружного адміністративного суду міста Києва подано відзив на адміністративний позов. Зазначає, що невиконані вимоги акту № 557, не є такими, що створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, оскільки самі по собі, так і в сукупності, не можуть привести до виникнення пожежі, розповсюдження вогню та продуктів горіння, виникненню аварій (катастроф). Зазначає, що обраний позивачем спосіб виконання рішення суду (відключення джерел електроживлення та накладення печаток на електрощити та вхідні двері до будівлі) не тільки перешкоджатиме усуненню виявлених порушень вимог законодавства у сфері пожежної та техногенної безпеки, а й фактично, унеможливить виконання вимог контролюючого органу. Також, позивач вважає, що дії позивача по зверненню до адміністративного суду з даним позовом є неправомірними. Просить відмовити у задоволенні позовних вимог.
Від позивача до Окружного адміністративного суду міста Києва подано відповідь на відзив, відповідно до якої зазначено, що виявлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що зафіксовані в Акті перевірки № 557, на час розгляду справи ніяким чином Відповідачем не спростовані, належних та допустимих доказів щодо усунення виявлених порушень відповідачем також не надано. Просить задовольнити позовні вимоги.
Від відповідача до Окружного адміністративного суду міста Києва подано додаткові пояснення, відповідно до яких зазначено, що під час проведення перевірки стану пожежної та техногенної безпеки складено Акт перевірки від 26.07.2021 № 557, в якому зафіксовано 28 порушень, та встановлено, що об`єкт перевірки функціонує з порушеннями правил пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, керуючись ст. 68 Кодексу цивільного захисту України (далі - КЦЗ України), Головне управління звернулось до суду з позовом про застосування заходів реагування. Головним управлінням було проведено позапланову перевірку відповідача, за результатами якої, складений акт № 697 від 03.11.2927, в якому зафіксовано наявність 10 порушень. Зазначає, що виявлені порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що зафіксовані в Акті перевірки № 557, на час розгляду справи ніяким чином відповідачем не спростовані, належних та допустимих доказів щодо усунення виявлених порушень Відповідачем також не надано. Виявлені порушення створюють реальну загрозу життю та здоров`ю людей, як персоналу об`єкту, так й іншим громадянам а також особам, які будуть здійснювати гасіння пожежі у разі її виникнення. Просить задовольнити позовні вимоги.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 12.09.2022 зупиненопровадження у справі №640/26002/21 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) "Київтеплоенерго" про застосування заходів реагування на період дії правового режиму воєнного стану в Україні.
Супровідним листом від 25.10.2023 на виконання положень п. 2 розділу II Прикінцеві та перехідні положення Закону України № 2825-ІХ скеровано матеріали адміністративної справи до Запорізького окружного адміністративного суду за належністю.
Справа надійшла до Запорізького окружного адміністративного суду 18.03.2025.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 18.03.2025 справу передано на розгляд головуючому судді Стрельніковій Н.В.
Ухвалою судді від 24.03.2025 прийнято справу №640/26002/21 до провадження та продовжити її розгляд за правилами спрощеного позовного провадження.
Від позивача до суду надійшли додаткові пояснення, відповідно до яких зазначено, що в період з 15.07.2021 по 26.07.2021 був проведений позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання КП «Київтеплоенерго» вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, за результатами якого складений Акт №557 від 26.07.2021 (далі - акт № 557), в якому зафіксовано 28 порушень, які слугували підставою для звернення Головного управління із позовом про застосування заходів реагування. Протягом розгляду справи відповідач звертався до Головного управління із заявою про проведення заходу державного нагляду (контролю) для підтвердження факту усунення порушень. За результатами останньої перевірки Головним управлінням складено акт від 03.11.2021 № 697 (далі - акт № 697). в якому зафіксовано 10 порушень (Акт наявний в матеріалах справи). Порушення є суттєвими та створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Позивач зазначає, що станом на сьогодні відповідач до Головного управління із заявою про проведення заходу державного нагляду (контролю) на підтвердження усунення порушень не звертався. Крім того, доказів усунення порушень відповідачем також не надано, тому Головне управління в повному обсязі підтримує позовні вимоги. Просить задовольнити позовні вимоги.
Ухвалою суду від 18.04.2025 клопотання Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві про поновлення провадження у справі – з-задоволено. Провадження у справі №640/26002/21 за позовом Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» про застосування заходів реагування - поновлено.
Суддя Стрельнікова Н.В. з 23.03.2026 по 29.03.2026 перебувала у відпустці.
Відповідно до частини 5 статті 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше.
Згідно з частини 4 статті 229 КАС України, у разі неявки у судове засідання всіх учасників справи або якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється за відсутності учасників справи (у тому числі при розгляді справи в порядку письмового провадження), фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Отже, відповідно до вищевказаних приписів КАС України, суд розглядає справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Розглянувши матеріали та з`ясувавши всі обставини адміністративної справи, які мають юридичне значення для розгляду та вирішення спору по суті, дослідивши наявні у справі докази у їх сукупності, судом встановлено наступне.
Згідно з офіційними відомостями, які містяться в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, Комунальне підприємство виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (код ЄДРПОУ 40538421) є юридичною особою, яка зареєстрована 06.06.2016. Основний вид діяльності відповідача: 35.30 Постачання пари, гарячої води та кондиційованого повітря.
Відповідно до Кодексу цивільного захисту України, Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», Положення про Головне управління Державної служби України у м. Києві, затвердженого наказом ДСНС України від 04.02.2013 № 3 та наказів Державної регуляторної служби України від 16.11.2020 № 114 «Про затвердження Плану здійснення комплексних заходів державного нагляду (контролю) на 2021 рік», ДСНС України від 26.11.2020 № 633 «Про затвердження плану перевірок» з урахуванням Закону України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законів України щодо підтримки платників податків на період здійснення заходів, спрямованих на запобігання виникненню і поширенню коронавірусної хвороби (СОУШ-19)», Головним управлінням Державної служби України з надзвичайних ситуацій у м. Києві було видано наказ від 03 червня 2021 року № 553 «Про проведення позапланових перевірок» (далі— Наказ № 553) (а.с. 14-15).
Згідно Наказу № 553 державним інспекторам у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту доручено провести планову перевірку приміщення Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», розташованого за адресою: проспект Правди, 68-Б у Подільському районі м. Києва, щодо додержання суб`єктом господарювання вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки.
Частиною 4 статті 5 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що органи державного нагляду (контролю) здійснюють планові заходи з державного нагляду (контролю) за умови письмового повідомлення суб`єкта господарювання про проведення планового заходу не пізніш як за десять днів до дня здійснення цього заходу.
Повідомлення від 10.06.2021 № 27/1308 про проведення планової перевірки направлено засобами поштового зв`язку, що підтверджується відміткою в повідомленні та копією фіскального чеку.
Згідно Наказу № 553 видано посвідчення від 07.07.2021 № 5672 (а.с. 17) та доручено провести планову перевірку приміщення відповідача, розташованого за адресою: проспект Правди, 68-Б у Подільському районі м. Києва.
Під час здійснення перевірки встановлено, що об`єкт перевірки - приміщення Комунального підприємства виконавчого органу Київради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» експлуатується з порушенням правил та норм пожежної і техногенної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей, а саме:
1. пункт 1.6 розділу IV ППБУ - з`єднання, відгалуження та окінцювання жил проводів і кабелів в приміщеннях не виконані за допомогою опресування, зварювання, паяння або затискачів;
2. пункт 1.7 глави 1 розділу IV ППБУ - електророзподільні коробки в приміщеннях експлуатуються без захисних кришок з негорючого або важкогорючого матеріалу;
3. пункт 1.12 глави 1 розділу IV ППБУ - не надані акти проведення прихованих робіт на проводи, які прокладені приховано за підвісною стелею;
4. пункт 1.8 розділу IV ППБУ - в приміщеннях влаштовані та експлуатуються тимчасові електромережі;
5. пункт 1.18 розділу IV ППБУ - в приміщеннях будівлі світильники з лампами розжарювання експлуатуються без захисного суцільного скла (ковпаків);
6. пункт 1.20 розділу IV ППБУ - не проведений замір опору ізоляції і перевірка спрацювання приладів захисту електричних мереж від короткого замикання;
7. пункт 1.1 глави 1 розділу IV ППБУ - не проведено розрахунки допустимого струмового навантаження електричних мереж;
8. пункт 1.17 розділу IV ППБУ - в приміщеннях електричні вимикачі встановленні на горючій основі (конструкції) без підкладання під них суцільного негорючого матеріалу, що виступає за габарити апарата не менше ніж на 0,01 метра;
9. пункт 1.1 глави 1 розділу IV ППБУ - відсутній технічний паспорт пристроїв захисту будівлі від блискавки, затверджений та погоджений з відповідними службами відповідно «Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів»;
10. пункт 2.4 розділу III ППБУ - отвори в протипожежних перешкодах, які утворились під час прокладання інженерного обладнання, не зашпаровані наглухо негорючим матеріалом, який забезпечує клас вогнестійкості за ознаками Е (показник втрати цілісності) та І (показник втрати теплоізолювальної спроможності), що вимагається будівельними нормами для цих перешкод;
11. пункт 2.3 глави 2 розділу III ППБУ - двері складського приміщення (комори) не виконані протипожежними з межею вогнестійкості 30 хвилин та сертифікатом відповідності системи УкрСЕПРО;
12. пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ - з будівлі не передбачено розосередженого другого евакуаційного виходу, в порушення ДБН В.1.1-7;
13. пункт 2.23 глава 2 розділу III ППБУ - двері приміщення кімнати оператора, що відчиняються на сходову клітину, не перенавішені з урахуванням їх відчинення таким чином, щоб не перешкоджали вільній евакуації людей та не зменшували нормативну ширину сходової клітини, в порушення ДБН В. 1.1-7;
14. пункти 2.23., 2.37 глави 2 розділу III ППБУ - на підлозі на шляхах евакуації з приміщень влаштований виступ (поріг) висотою більше ніж 0,05 м., в порушення вимог ДБН В. 1.1-7;
15. пункт 2.16 глави 2 розділу III ППБУ - під час перебування людей в приміщеннях в яких встановлені грати на вікнах, останні не перебувають у відчиненому положенні або не зняті;
16. пункт 22 розділу II пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ - висота у просвіті евакуаційних виходів з усіх приміщень де перебувають люди та вхідних дверей будівлі менше 2-х метрів, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, в порушення ДБН В. 1.1-7;
17. пункт 22 розділу II пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ - ширина у просвіті евакуаційних виходів з усіх приміщень де перебувають люди та вхідних дверей будівлі менше 0,8 метра, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, в порушення ДБН В.1.1-7;
18. пункт 2.31 глави 2 розділу III ППБУ - сходова клітина та коридори будівлі не забезпечені аварійним (евакуаційним) освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей, відповідно до ДБН В. 1.1-7 та ДБН В.2.5-56;
19. пункт 4 розділу І пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ - двері, які відокремлюють сходову клітину від поверхів не обладнані пристроями для самозачинення, в порушення вимог ДБН В. 1.1-7 та ДБН В.2.2-9;
20. пункт 3.6 глави 3 розділу V ППБУ - приміщення будівлі не забезпечені нормативною кількістю первинних засобів пожежогасіння (вогнегасниками);
21. пункт 3.11 глави 3 розділу V ППБУ - пожежний щит на території підприємства не забезпечений комплектом засобів пожежогасіння, а саме: вогнегасники - 3 шт., протипожежне покривало - 1 шт., багор або лом та гак - 2 шт.;
22. пункт 1.2 глави 1 розділ V ППБУ - приміщення не обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації з виводом сигналу від приймально-контрольного приладу на пульт централізованого спостереження, в порушення ДБН В.2.5-56;
23. пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ - приміщення не обладнані системою оповіщення та управління евакуюванням людей, в порушення ДБН В.2.5-56;
24. пункт 2 частини першої статті 20 КЦЗУ - обслуговуючий персонал не забезпечений засобами індивідуального захисту органів дихання для само рятування людей під час пожежі;
25. стаття 91 КЦЗУ - не пройдено навчання з питань цивільного захисту керівником або уповноваженою особою на виконання функцій цивільного захисту на територіальних курсах;
26. пункт 5 розділу II ППБУ - один раз на півроку не проводяться практичні тренування всіх задіяних працівників щодо забезпечення безпечної та швидкої евакуації людей;
27. пункт 8 розділу II ППБУ - приміщення не забезпечені знаками безпеки згідно ГОСТ 12.4.026-76 та ДСТУ ІБО 6309:2007 Протипожежний захист. Знаки безпеки. Форми та колір”;
28. пункт 2.9 глави 2 розділу III ППБУ - для приміщень виробничого та складського призначення, не визначено категорію щодо вибухопожежної та пожежної небезпеки відповідно до вимог ДСТУ Б В.1.1-36:2016 «Визначення категорій приміщень, будинків та зовнішніх установок за вибухопожежною та пожежною небезпекою», а також клас зони згідно з «Правилами будови електроустановок. Електрообладнання спеціальних установок».
Біля кожного порушення міститься примітка, щодо ризику настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності – «пожежа».
На підставі п. 22, ст. 67 Кодексу Цивільного захисту України державним інспектором проведено фотозйомку, як допоміжний засіб документування правопорушень у сфері техногенної та пожежної безпеки. Фототаблиця міститься в матеріалах справи.
За результатами перевірки державним інспектором складено Акт від 26.07.2021 № 557 (далі - Акт № 557) (а.с. 18-27).
Позивач зазначає, що наведені порушення не с формальними, а стосуються виключно відсутності у відповідача необхідної системи заходів для уникнення виникнення пожежі, її гасіння та швидкого реагування у разі її виникнення.
Вказані обставини стали підставою для звернення до суду із даним позовом про застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації.
Протягом розгляду справи відповідач звернувся до Головного управління із заявою про проведення заходу державного нагляду (контролю) для підтвердження факту усунення порушень. 
За результатами останньої перевірки Головним управлінням складено акт від 03.10.2021 № 697 (далі - акт № 697), в якому зафіксовано 10 порушень (а.с. 74-81), а саме:
1. пункт 1.1 глави 1 розділу IV ППБУ - не проведено розрахунки допустимого струмового навантаження електричних мереж
2. пункт 1.1 глави 1 розділу IV ППБУ - відсутній технічний паспорт пристроїв захисту будівлі від блискавки, затверджений та погоджений з відповідними службами відповідно «Правил технічної експлуатації електроустановок споживачів»;
3. пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ - з будівлі не передбачено розосередженого другого евакуаційного виходу, в порушення ДБН В.1.1-7;
4. пункт 2.23 глава 2 розділу III ППБУ - двері приміщення кімнати оператора, що відчиняються на сходову клітину, не перенавішені з урахуванням їх відчинення таким чином, щоб не перешкоджали вільній евакуації людей та не зменшували нормативну ширину сходової клітини, в порушення ДБН В. 1.1-7;
5. пункт 22 розділу II пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ - висота у просвіті евакуаційних виходів з усіх приміщень де перебувають люди та вхідних дверей будівлі менше 2-х метрів, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, в порушення ДБН В. 1.1-7;
6. пункт 22 розділу II пункт 2.23 глави 2 розділу III ППБУ - ширина у просвіті евакуаційних виходів з усіх приміщень де перебувають люди та вхідних дверей будівлі менше 0,8 метра, чим знижено рівень пожежної безпеки, встановлений законодавством, яке було чинним на момент початку використання об`єкта, в порушення ДБН В.1.1-7;
7. пункт 2.31 глави 2 розділу III ППБУ - сходова клітина та коридори будівлі не забезпечені аварійним (евакуаційним) освітленням. Світильники евакуаційного освітлення повинні вмикатися з настанням сутінків у разі перебування в будинку людей, відповідно до ДБН В. 1.1-7 та ДБН В.2.5-56;
8. пункт 4 розділу І пункт 2.37 глави 2 розділу III ППБУ - двері, які відокремлюють сходову клітину від поверхів не обладнані пристроями для самозачинення, в порушення вимог ДБН В. 1.1-7 та ДБН В.2.2-9;
9. пункт 1.2 глави 1 розділ V ППБУ - приміщення не обладнані системою автоматичної пожежної сигналізації з виводом сигналу від приймально-контрольного приладу на пульт централізованого спостереження, в порушення ДБН В.2.5-56;
10. пункт 1.2 глави 1 розділу V ППБУ - приміщення не обладнані системою оповіщення та управління евакуюванням людей, в порушення ДБН В.2.5-56.
Біля кожного порушення міститься примітка, щодо ризику настання негативних наслідків від провадження господарської діяльності – «пожежа».
Позивач зазначив, що порушення є суттєвими та створюють загрозу життю та здоров`ю людей. 
Станом на день розгляду справи, інших доказів щодо звернення відповідача до Головного управління із заявою про проведення заходу державного нагляду (контролю) на підтвердження усунення порушень сторонами не надано. 
Надаючи правову оцінку правовідносинам, що виникли між сторонами, суд виходить з наступного.
Дослідивши матеріали справи, проаналізувавши норми законодавства, суд вважає позовні вимоги обґрунтованими та такими, що підлягають задоволенню з наступних підстав.
Спірні правовідносини регулюються Кодексом цивільного захисту України від 02.10.2012 №5403-VI, Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 05.04.2007 №877-V (далі - Закон №877-V) та Правилами пожежної безпеки в Україні, затверджені наказом Міністерством внутрішніх справ України від 30.12.2014 №1417 та зареєстровані в Міністерстві юстиції України 05.03.2015 за №252/26697.
Згідно зі ст. 1 Закону №877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Відповідно до ч. 1 ст. 4 Закону №877-V державний нагляд (контроль) здійснюється за місцем провадження господарської діяльності суб`єкта господарювання або його відокремлених підрозділів, або у приміщенні органу державного нагляду (контролю) у випадках, передбачених законом.
Виключно законами встановлюються: органи, уповноважені здійснювати державний нагляд (контроль) у сфері господарської діяльності; види господарської діяльності, які є предметом державного нагляду (контролю); повноваження органів державного нагляду (контролю) щодо зупинення виробництва (виготовлення) або реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг; вичерпний перелік підстав для зупинення господарської діяльності; спосіб та форми здійснення заходів здійснення державного нагляду (контролю); санкції за порушення вимог законодавства і перелік порушень, які є підставою для видачі органом державного нагляду (контролю) припису, розпорядження або іншого розпорядчого документа (частина 4 статті 4 Закону №877-V).
Частиною 7 ст. 7 Закону №877-V визначено, що на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Згідно зі ст. 64 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, уповноважений організовувати та здійснювати державний нагляд (контроль) щодо виконання вимог законів та інших нормативно-правових актів з питань техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту і діяльності аварійно-рятувальних служб.
Центральний орган виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, реалізує повноваження безпосередньо і через свої територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення.
До складу центрального органу виконавчої влади, який здійснює нагляд (контроль) у сфері техногенної та пожежної безпеки, і його територіальних органів входять: 1) органи державного нагляду у сфері пожежного нагляду; 2) органи державного нагляду у сфері цивільного захисту і техногенної безпеки; 3) підрозділи забезпечення та інші структурні підрозділи.
Відповідно до ст. 66 Кодексу цивільного захисту України центральний орган виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, здійснює державний нагляд (контроль) шляхом проведення планових та позапланових перевірок відповідно до закону.
За приписами ч. 1 ст. 67 Кодексу цивільного захисту України до повноважень центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, належить, зокрема: здійснення державного нагляду (контролю) у сфері техногенної та пожежної безпеки, цивільного захисту щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства органами та суб`єктами господарювання, аварійно-рятувальними службами, зазначеними у статті 65 цього Кодексу; складення актів перевірок, приписів про усунення порушень вимог законодавства у сфері цивільного захисту, техногенної та пожежної безпеки у разі виявлення таких порушень; звернення до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Відповідно до Указу Президента України від 16.01.2013 №20/2013 «Деякі питання Державної служби України з надзвичайних ситуацій» Державна служба України з надзвичайних ситуацій (ДСНС України) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра оборони України (далі - Міністр).
ДСНС України входить до системи органів виконавчої влади і забезпечує реалізацію державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності.
Основними завданнями ДСНС України є, зокрема: реалізація державної політики у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій та запобігання їх виникненню, ліквідації надзвичайних ситуацій, рятувальної справи, гасіння пожеж, пожежної та техногенної безпеки, діяльності аварійно-рятувальних служб, профілактики травматизму невиробничого характеру, а також гідрометеорологічної діяльності; здійснення державного нагляду (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки, цивільного захисту, за діяльністю аварійно-рятувальних служб.
ДСНС України здійснює свої повноваження безпосередньо та через територіальні органи в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, районах, районах у містах, містах обласного, республіканського (Автономної Республіки Крим) значення, а також міжрегіональні (повноваження яких поширюються на кілька адміністративно-територіальних одиниць) територіальні органи (у разі їх створення).
Таким чином, ГУ ДСНС України у м. Києві є територіальним органом центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, а тому воно наділене повноваженнями здійснювати державний нагляд (контролю) за додержанням та виконанням вимог законодавства у сферах пожежної і техногенної безпеки і звертатись до суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення до повного усунення порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, експлуатації будівель, об`єктів, споруд, цехів, дільниць, а також машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, зупинення проведення робіт, у тому числі будівельно-монтажних, випуску і реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту, надання послуг, якщо ці порушення створюють загрозу життю та/або здоров`ю людей.
Санкції за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки визначені ст. 68 Кодексу цивільного захисту України, відповідно до якої посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, у разі порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки, у тому числі невиконання їх законних вимог, зобов`язані застосовувати санкції, визначені законом.
У разі встановлення порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що створює загрозу життю та здоров`ю людей, посадові особи центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки, звертаються до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, окремих виробництв, виробничих дільниць, агрегатів, експлуатації будівель, споруд, окремих приміщень, випуску та реалізації пожежонебезпечної продукції, систем та засобів протипожежного захисту у порядку, встановленому законом.
Відповідно до ч. 1 ст. 70 Кодексу цивільного захисту України підставою для звернення центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сфері техногенної та пожежної безпеки, до адміністративного суду щодо застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів є: 1) недотримання вимог пожежної безпеки, визначених цим Кодексом, іншими нормативно-правовими актами, стандартами, нормами і правилами; 2) порушення вимог пожежної безпеки, передбачених стандартами, нормами і правилами, під час будівництва приміщень, будівель та споруд виробничого призначення; 3) випуск і реалізація вибухопожежонебезпечної продукції та продукції протипожежного призначення з відхиленням від стандартів чи технічних умов або без даних щодо відповідності такої продукції вимогам пожежної безпеки; 4) нездійснення заходів щодо захисту персоналу від шкідливого впливу ймовірних надзвичайних ситуацій; 5) відсутність на виробництвах, на яких застосовуються небезпечні речовини, паспортів (формулярів) на обладнання та апаратуру або систем із забезпечення їх безперебійної (безаварійної) роботи; 6) невідповідність кількості засобів індивідуального захисту органів дихання від небезпечних хімічних речовин нормам забезпечення ними працівників суб`єкта господарювання, їх непридатність або відсутність; 7) порушення правил поводження з небезпечними речовинами; 8) відсутність або непридатність до використання засобів індивідуального захисту в осіб, які здійснюють обслуговування потенційно небезпечних об`єктів або об`єктів підвищеної небезпеки, а також в осіб, участь яких у ліквідації наслідків надзвичайної ситуації передбачена планом локалізації і ліквідації наслідків аварій; 9) відсутність на об`єкті підвищеної небезпеки диспетчерської служби або її неготовність до виконання покладених на неї завдань, у тому числі через відсутність відповідних документів, приладів,
Згідно з ч. 2 цієї статті повне або часткове зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг здійснюється виключно за рішенням адміністративного суду.
Аналіз наведених правових норм права дає підстави для висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи підприємств, об`єктів, окремих виробництв, цехів, дільниць, експлуатації машин, механізмів, устаткування, транспортних засобів, виконання робіт, надання послуг можливе лише за рішенням адміністративного суду, прийнятим за зверненням центрального органу виконавчої влади, який здійснює державний нагляд у сферах техногенної та пожежної безпеки. Такі заходи можуть бути застосовані на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки і ці порушення створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Згідно з ч. 2 ст. 51 та ч. 3 ст. 55 Кодексу цивільного захисту України забезпечення техногенної та пожежної безпеки суб`єкта господарювання покладається на власників та керівників таких суб`єктів господарювання.
У відповідності до п. 26, 33, 43 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечний чинник - складова частина небезпечного явища (пожежа, вибух, викидання, загроза викидання небезпечних хімічних, радіоактивних і біологічно небезпечних речовин) або процесу, що характеризується фізичною, хімічною, біологічною чи іншою дією (впливом), перевищенням нормативних показників і створює загрозу життю та/або здоров`ю людини; пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю; техногенна безпека - відсутність ризику виникнення аварій та/або катастроф на потенційно небезпечних об`єктах, а також у суб`єктів господарювання, що можуть створити реальну загрозу їх виникнення. Техногенна безпека характеризує стан захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій техногенного характеру. Забезпечення техногенної безпеки є особливою (специфічною) функцією захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій.
Верховний Суд у постанові від 26.02.2020 у справі №826/7073/18 дійшов висновку про те, що правовою підставою для застосування адміністративним судом заходів реагування є одночасна наявність таких умов: 1) факт порушення правил та норм пожежної і техногенної безпеки, що створюють загрозу життю та здоров`ю людей; 2) звернення компетентного органу, який здійснює державний нагляд у сфері пожежної і техногенної безпеки, із відповідним адміністративним позовом до суду; 3) наявність обов`язку у підконтрольного суб`єкта, зупинення експлуатації приміщень (об`єктів) якого вимагає відповідний орган Державної служби України з надзвичайних ситуацій, забезпечувати дотримання вимог пожежної безпеки у відповідному приміщенні.
Відповідно до ч. 5 ст. 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Також суд зазначає, що при обранні заходу реагування у вигляді повного або часткового зупинення роботи об`єкта, суб`єктом владних повноважень, і судом, відповідно, мають враховуватися принцип співмірності обраного заходу реагування тим порушенням, які виникли та тим, які залишилися не усунутими на час розгляду справи, а також дотримання справедливого балансу між інтересами суб`єкта господарювання і публічними інтересами.
Суд зазначає, що у контексті вищенаведених норм, настання реальної загрози життю та здоров`ю людей слід пов`язувати з обставинами, які можуть призвести до займання, розповсюдження вогню, виникнення аварій (катастроф) та з впливом небезпечних факторів, які породжують вказані явища.
Суд зазначає, що згідно з вимогами п. 24 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України надзвичайна ситуація це обстановка на окремій території чи суб`єкті господарювання на ній або водному об`єкті, яка характеризується порушенням нормальних умов життєдіяльності населення, спричинена катастрофою, аварією, пожежею, стихійним лихом, епідемією, епізоотією, епіфітотією, застосуванням засобів ураження або іншою небезпечною подією, що призвела (може призвести) до виникнення загрози життю або здоров`ю населення, великої кількості загиблих і постраждалих, завдання значних матеріальних збитків, а також до неможливості проживання населення на такій території чи об`єкті, провадження на ній господарської діяльності.
У силу вимог п. 25 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України небезпечна подія - подія, у тому числі катастрофа, аварія, пожежа, стихійне лихо, епідемія, епізоотія, епіфітотія, яка за своїми наслідками становить загрозу життю або здоров`ю населення чи призводить до завдання матеріальних збитків.
За визначенням ДСТУ 2272-06 "Пожежна безпека, терміни та визначення основних понять" небезпечним чинником пожежі є прояв пожежі, що призводить чи може призвести до опечення, отруєння леткими продуктами згоряння або піролізу, утравмування чи загибелі людей та (або) до заподіяння матеріальних, соціальних, екологічних збитків. До небезпечних факторів пожежі належать: підвищена температура, задимлення, погіршення складу газового середовища.
Згідно з п. 33 ч. 1 ст. 2 Кодексу цивільного захисту України пожежна безпека - відсутність неприпустимого ризику виникнення і розвитку пожеж та пов`язаної з ними можливості завдання шкоди живим істотам, матеріальним цінностям і довкіллю.
Таким чином, пожежі відносяться до надзвичайних ситуацій, а загроза життю та здоров`ю людей виникає не лише при наявності порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, що безпосередньо можуть до неї призвести, але й за наявності інших порушень по нездійсненню заходів щодо захисту людей від шкідливого впливу небезпечних чинників при вже виниклій пожежі.
Суд наголошує, що відповідно до першого речення ст. 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що право кожного на життя охороняється законом. Цей припис зобов`язує державу вживати належних заходів для захисту життя осіб, які знаходиться під її юрисдикцією. Слід зазначити, що це зобов`язання повинно тлумачитися як таке, що застосовується в контексті будь-якої діяльності, публічної чи ні, в якій право на життя може бути поставлене під сумнів.
Недодержання суб`єктами господарювання вимог у сфері техногенної та пожежної безпеки призводить до невиправданого ризику виникнення надзвичайних ситуацій та, відповідно, ризику завдання шкоди життю і здоров`ю населення.
Як свідчать встановлені обставини справи, за результатом проведеної перевірки позивачем було встановлено низку порушень вимог законодавства у сферах пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту, допущених відповідачем. Протягом розгляду справи відповідач звернувся до Головного управління із заявою про проведення заходу державного нагляду (контролю) для підтвердження факту усунення порушень. За результатами останньої перевірки Головним управлінням складено акт від 03.10.2021 № 697, в якому зафіксовано 10 порушень (а.с. 74-81).
Надаючи оцінку виявленим під час контролюючого заходу та відображеним у Акті перевірки від 03.10.2021 № 697 порушенням, суд погоджується з доводами позивача, викладеними у позовній заяві, про те, що порушення, які були виявлені під час перевірки будівлі відповідача були такими, що створювали загрозу життю та/або здоров`ю людей, а відтак і достатніми є підстави для застосування до відповідача заходів реагування, саме у вигляді знеструмлення електроспоживання приміщень та накладення печатки на розподільчий електрощит.
Кожне із виявлених порушень створює очевидну загрозу життю та здоров`ю людей, а їх сукупність вказує на максимальний ступінь такої загрози, що є неприпустимим і вимагає застосування відповідних заходів реагування.
Дослідивши матеріали справи та оцінивши їх у сукупності, суд дійшов висновку про те, що порушення, які вказані в акті перевірки дійсно створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Неусунення таких порушень може призвести до виникнення надзвичайних ситуацій і, відповідно, ризику невідворотних негативних наслідків.
Доказів усунення у повному обсязі виявлених порушень, зазначених в акті перевірки відповідачем не надано, проти позову відповідач не заперечив, доводи позивача не спростував.
У постанові від 16.06.2022 у справі № 640/10140/20 Верховний Суд, окрім іншого, зазначив, що під час прийняття судового рішення мають бути враховані не лише обставини і підстави, які спонукали позивача як суб`єкта владних повноважень звернутися до суду з позовом про застосування заходів реагування, але і ті, які існують на час ухвалення судового рішення.
Існування (не усунення відповідачем) хоча б одного з порушень, встановлених позивачем, які загрожують життю та здоров`ю людей, вже є самостійно достатньою правовою підставою для застосування до відповідача відповідних заходів реагування. Вказаний висновок узгоджується із позицією, висловленою Верховним Судом у постановах від 05.05.2022 у справі № 160/4988/19, від 19.07.2023 у справі №200/2315/20-а, від 29.02.2024 у справі №420/1984/20, від 15.05.2024 у справі №280/11719/21.
Крім того, слід зазначити, що застосування заходів реагування у вигляді зупинення експлуатації приміщень є тимчасовим заходом, який направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей. Водночас поняття «загроза життю та/або здоров`ю людини» є оціночним поняттям, яке лежить у сфері захисту населення, територій, навколишнього природного середовища та майна, функція контролю (нагляду) за чим, зокрема, покладена на позивача, посадові особи якого володіють спеціальними знаннями у цій сфері.
На думку суду, повне зупинення експлуатації приміщень, розташованих за адресою: проспект Правди, 68-Б у Подільському районі м. Києва, до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки є пропорційним з урахуванням наведених порушень, збиткам, яких може зазнати суб`єкт господарювання в зв`язку з забороною та можливими негативними наслідками для життя та здоров`я людей в разі виникнення пожежі. Надзвичайна подія за таких обставин може призвести до незворотних наслідків. У даному випадку наявність обґрунтованого побоювання, що підтверджено доказами, є достатнім для вжиття заходів реагування шляхом повного зупинення експлуатації приміщень.
За вказаних обставин, та враховуючи встановлені під час розгляду справи порушення вимог законодавства в у сфері цивільного захисту, пожежної і техногенної безпеки відповідачем, які усунуто частково, суд дійшов висновку про наявність правових підстав для застосування до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, розташованих за адресою: проспект Правди, 68-Б у Подільському районі м. Києва.
Звертаючись до суду з даним позовом, Головне управління ДСНС у м. Києві просило обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення, а також контроль за виконанням судового рішення щодо усунення відповідачем порушень вимог пожежної та техногенної безпеки покласти на Головне управління ДСНС України у м. Києві.
В даному випадку, з урахуванням характеру спірних правовідносин, а також повноважень та функцій органів служби цивільного захисту, яким є Головне управління ДСНС у м. Києві, суд вважає за доцільне покласти обов`язок щодо забезпечення виконання рішення у цій справі на Головне управління ДСНС у м. Києві.
Також до аналогічного висновку дійшов Верховний Суд у постанові від 05.06.2019 у справі № 809/421/17, де у пунктах 38-40 постанови зазначив, що:
« 38. Звернення суб`єкта владних повноважень до адміністративного суду можливе у випадках визначених законом. Наведені положення статті 70 Кодексу цивільного захисту України є одним з тих випадків, коли орган контролю може (якщо для цього є підстави) застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування тільки шляхом звернення до суду з відповідним позовом.
39. З огляду на завдання адміністративного судочинства такий механізм реалізації владних повноважень покладає на адміністративний суд обов`язок, окрім іншого, запобігти неправомірному обмеженню прав та інтересів конкретних суб`єктів господарювання суб`єктами владних повноважень; з іншого боку суд повинен зважати на підстави, які змушують контролюючий орган звертатися з позовом про застосування таких заходів реагування, як-от зупинення роботи підприємств чи їхніх окремих об`єктів. З урахуванням наведених контролюючим органом обставин у зіставленні з наслідками застосування заходів реагування адміністративний суд і повинен ухвалити рішення по суті і в межах позовних вимог.
40. Виконання судового рішення про застосування заходів реагування покладається на орган, який звернувся з позовом, у цьому випадку - на Управління ДСНС. У правовідносинах, які виникають у зв`язку з реалізацією цим органом своїх владних повноважень немає підстав залучати до виконання судового рішення (щодо застосування заходів реагування у сфері державного нагляду (контролю) органи державної виконавчої служби і покладати на них виконати це судове рішення у порядку примусового виконання відповідно до Закону № 1404-VIII. Та обставина, що заходи реагування (у визначених законом випадках) застосовуються на підставі судового рішення не змінює суб`єктного складу і правового статусу учасників цих правовідносин, зокрема контролюючого органу, який на виконання закону звернувся з позовом і на підставі судового рішення й повинен застосувати до підконтрольного суб`єкта заходи реагування для досягнення мети, яка зумовила їх застосування. Між тим, у цих правовідносинах Управління ДСНС діє не як орган, на який покладено виконання судового рішення (за Законом № 1404-VIII), а як суб`єкт владних повноважень, який застосовує/реалізовує санкції за порушення вимог законодавства з питань техногенної та пожежної безпеки».
Щодо вимоги позивача про застосування заходів реагування у спосіб відключення будівлі від джерел електроживлення (розподільчі електрощити) та накладення печаток на вхідні двері приміщень, суд зазначає таке.
Суд звертає увагу, що відімкнення від джерел електроживлення, є в свою чергу відповідним клопотанням про приведення вказаних вище заходів реагування у дію, тобто способом виконання вказаного рішення, у задоволені якого суд відмовляє.
Між іншим, вказаний спосіб виконання вказаного рішення був передбачений наказом МНС України від 21 жовтня 2004 року №130 "Про затвердження Інструкції про порядок та умови застосування органами державного пожежного нагляду запобіжних заходів", зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 08 листопада 2004 року за №1416/10015, який втратив чинність 21 травня 2017 року.
Враховуючи вищезазначене, суд приходить до висновку, що застосування заходів реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень, є саме тим заходом, що направлений на попередження настання негативних наслідків, викликаних наявністю на об`єкті порушень вимог законодавства у сфері техногенної та пожежної безпеки, які створюють загрозу життю та здоров`ю людей.
Відповідно до ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Як встановлено ч. 1 ст. 9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Підсумовуючи вищевикладене, суд дійшов висновку про наявність необхідної сукупності підстав для часткового задоволення адміністративного позову.
Оскільки відповідно до приписів ст. 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз, судові витрати у даному випадку з відповідача стягненню не підлягають.
Керуючись ст.ст. 2, 5, 72, 77, 139, 241, 243-246, 255 КАС України, суд –
ВИРІШИВ:
Адміністративний позов Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві (01601, місто Київ, вулиця Володимирська, будинок 13, код ЄДРПОУ 38620155) до Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго» (01001, місто Київ, вулиця Івана Франка, буд. 5, код ЄДРПОУ 40538421) про застосування заходів реагування, – задовольнити частково.
Застосувати заходи реагування у вигляді повного зупинення експлуатації приміщень Комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) «Київтеплоенерго», розташованих за адресою: проспект Правди, 68-Б у Подільському районі м. Києва до повного усунення порушень, зазначених в акті перевірки від 03.10.2021 № 697.
Обов`язок щодо забезпечення виконання судового рішення покласти на Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у місті Києві.
В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовити.
Розподіл судових витрат не здійснюється.
Рішення набирає законної сили відповідно до статті 255 Кодексу адміністративного судочинства України та може бути оскаржено до суду апеляційної інстанції за правилами, встановленими статтями 293-297 Кодексу адміністративного судочинства України.

Суддя Н.В. Стрельнікова