Справа № 309/323/26
Провадження № 2/309/138/26

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 лютого 2026 року м. Хуст

Хустський районний суд Закарпатської області 
в складі головуючого судді Піцура Я.Я.,
за участю секретаря судового засідання Бондаренко В.В.,
розглянувши у відкритому підготовчому судовому засіданні в м. Хуст, цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , де третя особа без самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Хустського РНО Рошинець Наталія Павлівна, про визнання права власності в порядку спадкування,
В С Т А Н О В И В:
ОСОБА_8 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_4 , ОСОБА_9 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_2 , де третя особа без самостійних вимог на предмет спору приватний нотаріус Хустського РНО Рошинець Наталія Павлівна, про визнання права власності в порядку спадкування.
В обґрунтування позову посилаються на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 . На день його смерті з ним були зареєстровані та проживали: дружина – ОСОБА_10 ; батько – ОСОБА_6 ; син ОСОБА_2 ; син ОСОБА_3 ; брат – ОСОБА_2 ; падчерка – ОСОБА_11 ; дочка – ОСОБА_4 ; матір – ОСОБА_7 . Після його смерті відкрилася спадщина на спадкове майно, яке складається з житлового будинку за адресою АДРЕСА_1 та земельної ділянки під цим будинком. В сімейному колі вирішили, що спадщину за померлим повинні прийняти позивачка (дружина) та діти. З метою прийняття спадщини вони звернулися до нотаріуса, який повідомив про неможливість оформлення спадкових прав через відсутність оригіналів правовстановлюючих документів. У зв`язку з чим змушені звернутися до суду для захисту свого права.
Посилаючись на викладене просить суд визнати за ними право на 1/3 частину за кожним на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, за адресою АДРЕСА_1 та земельну ділянку під цим будинком розміром 0,07 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських будівель, що надана у власність згідно рішення 16 сесії 24 скликання Вишківської ради від 29.04.2005, в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
У судове засідання позивачі не з`явилися, представник позивачів ОСОБА_12 подав заяву про розгляд справи у відсутності сторони позивача, позов підтримує та просить задовольнити.
У судове засідання відповідач ОСОБА_4 не з`явилася, подавши заяву у якій визнає позов, та просить розглянути справу без її участі.
У судове засідання відповідач ОСОБА_6 не з`явився, подавши заяву у якій визнає позов, та просить розглянути справу без її участі.
У судове засідання відповідач ОСОБА_7 не з`явилася, подавши заяву у якій визнає позов, та просить розглянути справу без її участі.
У судове засідання відповідач ОСОБА_2 не з`явився, подавши заяву у якій визнає позов, та просить розглянути справу без її участі.
У судове засідання відповідач ОСОБА_13 не з`явилася, подавши заяву у якій визнає позов, та просить розглянути справу без її участі.
У судове засідання третя особа ОСОБА_14 не з`явилася, клопотань не заявляла.
Перевіривши матеріали справи, дослідивши та оцінивши наявні докази, суд констатує наступне. 
У відповідності до ч. 3 ст. 200 ЦПК України за результатами підготовчого провадження суд ухвалює рішення у випадку визнання позову відповідачем.
Частиною 4 ст. 200 ЦПК України передбачено, що ухвалення в підготовчому засіданні судового рішення у разі відмови від позову, визнання позову, укладення мирової угоди проводиться в порядку, встановленому статтями 206, 207 цього Кодексу.
Згідно з ч.2 ст. 49 ЦПК України крім прав та обов`язків, визначених у статті 43 цього Кодексу відповідач має право визнати позов (всі або частину позовних вимог) на будь-якій стадії судового процесу.
Відповідно до ч.ч.1, 4 ст. 206 ЦПК України позивач може відмовитися від позову, а відповідач - визнати позов на будь-якій стадії провадження у справі, зазначивши про це в заяві по суті справи або в окремій письмовій заяві.
У разі визнання відповідачем позову суд за наявності для того законних підстав ухвалює рішення про задоволення позову. Якщо визнання відповідачем позову суперечить закону або порушує права, свободи чи інтереси інших осіб, суд постановляє ухвалу про відмову у прийнятті визнання відповідачем позову і продовжує судовий розгляд.
Встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 помер ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_1 .
Згідно довідки ЦНАП Вишківської селищної ради від 03.03.2025 на день його смерті з ним були зареєстровані та проживали: дружина – ОСОБА_10 ; батько – ОСОБА_6 ; син ОСОБА_2 ; син ОСОБА_3 ; брат – ОСОБА_2 ; підопічна – ОСОБА_11 ; дочка – ОСОБА_4 ; матір – ОСОБА_7 .
Убачається, що померлому ОСОБА_3 видавався будівельний паспорт на забудову земельної ділянки індивідуального забудовника за адресою АДРЕСА_1 ; дозвіл на виконання будівельних робіт; технічний паспорт на даний будинок (рік побудови 2019); відомості про будинок внесено д реєстру будівельної діяльності, проведена технічна інвентаризація будинку.
Також рішенням 16 сесії 24 скликання Вишківської ради від 29.04.2005 надано ОСОБА_3 земельну ділянку у приватну власність розміром 0,07 га по АДРЕСА_1 для будівництва та обслуговування жилого будинку і господарських будівель. 
Статтею 1218 ЦК встановлено, що до складу спадщини входять усі права та обов`язки, що належали спадкодавцеві на момент відкриття спадщини і не припинилися внаслідок його смерті. 
Відповідно до приписів ст. 1225 ЦК України право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення.
Відповідно до ч.1 ст.1216 ЦК спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ч.5 ст.1268 ЦК незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини. Згідно із ч.3 ст.1296 ЦК відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Умовою для переходу в порядку спадкування права власності на об`єкти нерухомості, в тому числі житловий будинок є набуття спадкодавцем зазначеного права у встановленому законодавством України порядку. 
Відповідно до абз. 3 ч. 2 ст. 331 ЦК, якщо право власності на нерухоме майно відповідно до закону підлягає державній реєстрації, право власності виникає з моменту державної реєстрації.
Відповідно до ч. 3. ст. 3 Закону України від 01 липня 2004 року «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» права на нерухоме майно, які підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації. 
Відповідно до ч. 4 ст. 3 зазначеного Закону права на нерухоме майно, що виникли до набрання чинності цим Законом, визнаються дійсними у разі відсутності їх державної реєстрації, передбаченої цим Законом, за таких умов: якщо реєстрація прав була проведена відповідно до законодавства, що діяло на момент їх виникнення, або якщо на момент виникнення прав діяло законодавство, що не передбачало обов`язкової реєстрації таких прав. 
Отже виникнення права власності на нерухоме майно не залежало від державної реєстрації до часу набрання чинності ЦК та Законом України від 01 липня 2004 року «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень».
Отже відсутність державної реєстрації права власності на нерухоме майно, створене та оформлене в передбаченому законом порядку до набрання чинності Законом України від 01 липня 2004 року не є перешкодою для оформлення спадкових прав.
Відтак оскільки спірний будинок збудований чоловіком та батьком позивачів на земельній ділянці відведеній йому у встановленому порядку, на підставі наявних дозволів, такий не є самочинним будівництвом, то такий будинок та ділянка входить до складу спадщини за померлим ОСОБА_3 , який є забудовником будинку, однак відсутність правовстановлюючих документів на житловий будинок та ділянку перешкоджає оформленню спадкових прав на нього у нотаріальному порядку, а отже такі права підлягають судовому захисту.
Відтак відсутність реєстрації права власності на спірний будинок та ділянку за ОСОБА_3 не є перешкодою для реалізації позивачами права на оформлення спадщини після смерті батька.
Оскільки позивачі є спадкоємцями за законом першої черги, прийняли спадщину за померлим, а інші спадкоємці за законом відповідачі визнали позов повністю, таке визнання позову не суперечить закону та не порушує прав інших осіб, суд приймає визнання позову відповідачем, що відповідно до ч.4 ст. 206 ЦПК України, є підставою для його задоволення. 
Судові витрати слід покласти на позивача.
За таких обставин, керуючись ст.ст. 12, 13, 81, 142, 206, 258-259, 264-265 ЦПК України суд, 
У Х В А Л И В:
Позов ОСОБА_15 задовольнити. 
Визнати за ОСОБА_16 ( ІНФОРМАЦІЯ_2 , РНОКПП НОМЕР_2 ), ОСОБА_2 ( ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 ), ОСОБА_3 ( ІНФОРМАЦІЯ_4 , РНОКПП НОМЕР_4 ) право власності на 1/3 частину за кожним на житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами, за адресою АДРЕСА_1 та земельну ділянку під цим будинком розміром 0,07 га, з цільовим призначенням для будівництва та обслуговування житлового будинку і господарських будівель, що надана у власність згідно рішення 16 сесії 24 скликання Вишківської ради від 29.04.2005, в порядку спадкування після смерті ОСОБА_3 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Судові витрат покласти на позивача.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення до Закарпатського апеляційного суду.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручене у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повне судове рішення складено 23 лютого 2026 року. 

Суддя Хустського 
районного суду:  Піцур Я.Я.