ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

25 березня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 160/3901/23	

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого - судді Малиш Н.І. (доповідач), суддів: Баранник Н.П., Щербака А.А., 
за участю секретаря судового засідання: Тарантюк А.Р., 
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судового засідання Третього апеляційного адміністративного суду в м. Дніпрі апеляційну скаргу Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2025 року (суддя 1-ї інстанції Сластьон А.О.) в адміністративній справі №160/3901/23 за позовом Приватного підприємства “Промдеталь” до Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України про визнання протиправним та скасування висновку,- 

ВСТАНОВИВ:
01.03.2023 Приватне підприємство “ПРОМДЕТАЛЬ” звернулося до суду з позовом до Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України, в якому просить визнати протиправним та скасувати виданий Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України Висновок з оцінки впливу на довкілля планової діяльності “Будівництво та експлуатація гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянки №1, №2)”, 02.09.2022 опублікований в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля (номер висновку 21/01-202112229172/1), реєстраційний номер справи про оцінку впливу на довкілля планової діяльності 202112229172 в частині підпунктів 1, 2, 3, 4, 5 пункту 1, та пункту 7, а саме:
підпункт 1 пункту 1: скорегувати межі ділянок № 1 та № 2 видобування корисних копалин Ганнівського родовища, що безпосередньо межують та частково перетинають межі Регіонального ландшафтного парку "Боковеньківський ім. М. Л. Давидова", а також СЗЗ з урахуванням меж РЛП;
підпункт 2 пункту 1: по ресурсам корегування внести зміни до проекту розробки родовища;
підпункт 3 пункту 1: погодження відкорегованого проєкту здійснити додаткову оцінку впливу на довкілля;
підпункт 4 пункту 1: провести дослідження з урахуванням скорегованих даних по проведення додаткової оцінки впливу на довкілля на більш пізній стадії проектування, зокрема:
-ймовірного впливу планової діяльності з урахуванням наявності охоронних видів у Регіональному ландшафтному парку “Боковеньківський ім. М. Л. Давидова”;
-наявності видів та оселищ, занесених у список, що підлягають охороні в об`єкти Bokovenkivskyi Regional Landscape Park (UA 0000136) Смарагдової мережі;
підпункт 5 пункту 1: до корегування меж ділянок № 1 та № 2 видобування корисних копалин Ганнівського родовища, а також здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля не здійснювати планову діяльністю та знесення зелених насаджень;
пункт 7: на суб`єкта покладено обов`язок із здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля на іншій стадії проектування, а саме:
на підставі інформації, наведеної в Звіті з ОВД, не представляється можливим оцінити впливи на довкілля від будівництва та експлуатації гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянки № 1, № 2), у зв`язку з чим визначення допустимості такої діяльності можливе після корегування меж ділянок № 1 та № 2, на яких передбачається реалізація планової діяльності, перед погодженням відкорегованого проекту розробки родовища.
Позовні вимоги обґрунтовані тим, що в отриманому ПП «ПРОМДЕТАЛЬ» висновку з оцінки впливу на довкілля планової діяльності «Будівництво та експлуатація гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянки № 1, № 2) Міндовкілля протиправно зазначило, що ділянки № 1 та № 2 Ганнівського родовища безпосередньо межують та частково перетинають межі регіонального ландшафтного парку «Боковенський ім. М.Л. Давидова». Позивач наполягає, що з отриманого висновку з оцінки впливу на довкілля неможливо встановити географічні координати ділянки регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М.Л. Давидова» та безпосередньо в якій частині його межі перетинаються або межують із Ганнівським родовищем (ділянки № 1 та № 2), немає посилань на картографічні матеріали, межі тощо. Не вказано також, на підставі якої інформації, наведеної в звіті з оцінки впливу на довкілля, не представляється можливим оцінити вплив на довкілля.
Справа вже розглядалась судом, а судове рішення переглядалось в порядку апеляційного і касаційного проваджень.
Постановою Верховного Суду від 10 квітня 2025 року касаційну скаргу Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України задоволено, рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 08 травня 2023 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 02 серпня 2023 року у справі №160/3901/23 скасовані, а справу направлено на новий розгляд до Дніпропетровського окружного адміністративного суду. 
У постанові Верховний Суд зазначив про незгоду з висновками судів попередніх інстанцій, які зроблено без дослідження доказів про існуючі межі Регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. М.Л. Давидова” та без витребування у Кіровоградської обласної державної адміністрації та Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру необхідних матеріалів, оскільки з листа від 28 листопада 2019 року № 01-13/4113/0.4 Кіровоградської обласної державної адміністрації можна дійти висновку, що документи, які підтверджують межі парку мають знаходитись у Кіровоградській обласній державній адміністрації та у ержавної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру. Верховний Суд вказав, що суди попередніх інстанцій не витребовували у вказаних суб`єктів документацію щодо меж парку, а лише обмежились доводами позивача, що станом на час придбання спеціального дозволу на користування надрами Ганнівське родовище безпосередньо не межувало та частково не перетинало межі парку. Крім того, дослідженню підлягає не тільки первинна документація парку станом на час придбання дозволу на користування надрами, але і станом на час проведення оцінки впливу на довкілля. Також Верховний Суд зазначив, що суди попередніх інстанції не дослідили зібрані у справі докази та не з`ясували, чи передбачена планова діяльність ПП «ПРОМДЕТАЛЬ» в межах об`єкта (території) Смарагдової мережі.
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2025 року позов задоволений.
Відповідачем на вказане рішення суду першої інстанції подано апеляційну скаргу в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального і процесуального права просить рішення суду першої інстанції скасувати та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні позову.
Апеляційна скарга обґрунтована тим, що судом першої інстанції неправильно надав оцінку поданих доказів та доводим учасників справи. Так суд першої інстанції безпідставно ґрунтує свої висновки на Методичних рекомендаціях, які не є нормативно-правовим актом, не встановлюють нових норм права та застосовує їх до рішення про створення РЛП (регіонального ландшафтного парку), яке було прийняте за 13 років до затвердження Методичних рекомендацій. Судом на переконання відповідача не надано належної оцінки поданих ним доказів: - службовій записці Департаменту природно-заповідного фонду та земельних ресурсів Міндовкілля від 30.11.2021 № 11-02/2098ВН-21, відповідно до якої територія планованої діяльності ПП «Промдеталь» розташована в межах РЛП; - листу Міндовкілля від 30.11.2021 № 25/5-21/25386-21, яким ПП «Промдеталь» повідомлено, що територія планованої діяльності розташована в межах РЛП; - інформації, викладеній у клопотанні Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 01.07.2025, а саме, що відповідно до картографічних матеріалів Державного земельного кадастру, з урахуванням інформаційно-довідкового шару «Природо-заповідний фонд», земельні ділянки з кадастровими номерами 3521984400:02:000:9325 (перенесена до архівного шару, утворено у результаті поділу земельних ділянок: 3521984400:02:000:0883, 3521984400:02:000:0882) тa 3521984400:02:000:7513 частково входять в межі до об`єкта природо-заповідного фонду та 3521984400:02:000:0522 не перетинається із РЛП. Також судом не надано належної оцінки листу Міндовкілля від 22.01.2022 № 26/1.2-17.2.1-2050, яким внесено пропозиції щодо включення Ганнівського родовища (ділянки № 1 та № 2), що знаходяться в Долинському районі Кіровоградської області з метою видобування суглинків, піску до переліку ділянок надр, дозволи на користування якими виставляються на аукціон, за умови, зокрема, дотримання вимог природоохоронного та земельного законодавства, у тому числі щодо охорони та використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду і земель, зарезервованих до заповідання, особливо цінних земель, водних об`єктів, їх басейнів, водоохоронних зон (включаючи заплави і прибережні захисні смуги). Також скаржник вважає помилковим посилання судом першої інстанції як на підставу задоволення позову на лист Департаменту екології, природних ресурсів та паливно-енергетичного комплексу Кіровоградської обласної державної адміністрації № 26-01-20/3863/0.26 від 27.10.2020 оскільки цей лист не свідчить про відсутність на території проведення планової діяльності ПП «Промдеталь» оселищ, видів флори та фауни, що охороняються згідно з конвенцією про охорону дикої флори та фауни і природних середовищ існування в Європі (Бернська конвенція) внаслідок здійснення відповідних досліджень, а вказує про відсутність такої інформації. Також не погоджується відповідача з висновками суду з посиланням на лист Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 17.11.2022 № 32-11-0/2-2863/2-22 про те, що шар «Природно-заповідний фонд» відображає межі об`єктів природно-заповідного фонду України але при цьому, шар не містить офіційних відомостей Державного земельного кадастру та носить виключно інформаційний характер, оскільки відповідно до пункту 12 Порядку ведення Державного земельного кадастру, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17.10.2012 № 1051, відомості Державного земельного кадастру є офіційними і вважаються об`єктивними та достовірними, якщо інше не доведено судом. Таким чином на переклнання відповідача межі РЛП відображені у Державному земельному кадастрі у шарі «Природно-заповідний фонд». є офіційними відомостями і можуть підтверджувати межі вказаного об`єкта природно-заповідного фонду, що в свою чергу спростовує позицію та висновки суду першої інстанції. Скаржник також вважає, що судом першої інстанції перекручено зміст пояснень, наданих Кіровоградською обласною військовою (державною) адміністрацією та Департаментом екології та природних ресурсів Кіровоградської обласної державної адміністрації, оскільки у пояснення зазначених установ вказано про те, що межі регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М.Л. Давидова» не встановлені в натурі відповідно до законодавства, а також вказано, що межі регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М.Л. Давидова» з моменту прийняття рішення Кіровоградської обласної ради від 04.11.2005 № 507 «Про створення регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М.Л. Давидова» не змінювалися. Висновки суду першої інстанції стосовно того, що територія планової діяльності ПП «ПРОМДЕТАЛЬ» розташована в межах регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» та зачіпає території Смарагдової мережі» спростовуються самим Звітом з оцінки впливу на довкілля.
Позивачем поданий відзив на апеляційну скаргу. У відзиві зазначено, що позивачем за результатом торгів, придбано Спеціальний дозвіл на користування надрами №6412 від 15.07.2020. Як свідчить лист Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 22.01.2020 №26/1.2-17.2.1-2050 безпосередньо відповідачем внесено пропозицію щодо включення Ганнівського родовища (ділянки № 1 та № 2) до переліку дозволів на користування якими виставляються на аукціон. Листом Департаменту екології, природних ресурсів та паливно-енергетичного комплексу Кіровоградської обласної державної адміністрації № 26-01-20/3863/0.26 від 27.10.2020 року проінформовано, що інформації щодо наявності на ділянках, де передбачено проведення планованої діяльності ПП «Промдеталь», оселищ, видів флори та фауни, що охороняються згідно з конвенцією про охорону дикої флори та фауни і природних середовищ існування в Європі (Бернська конвенція), у департаменті відсутня. На даний час місце планованої діяльності не входить до переліку територій та об`єктів екомережі, клопотань щодо включення об`єктів, розташованих на даній території, до переліку об`єктів екомережі до департаменту не надходило. Під час розгляду справи судом першої інстанції було з`ясовано та зазначено в рішенні, що на час проведення аукціону, не було встановлено обставин того, що Ганнівське родовище (ділянки №1 та №2) безпосередньо межувало та/або частково перетинало межі Регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова». В іншому випадку - Міндовкілля повинно було надати або обґрунтовані пропозиції щодо встановлення законодавством обмежень стосовно провадження діяльності, або, в разі погодження, надіслати Держгеонадрам пропозиції щодо визначення переліку ділянок надр, дозволи на користування якими виставляються на аукціон, із зазначенням умов, за яких можливе надрокористування на запропонованих ділянках надр. Ці висновки суду, як вважає позивач, ґрунтуються на досліджених поданих сторонами доказах. Підприємство також вказує на ту обставину, що під час ініціювання проведення процедури оцінки впливу на довкілля, до Звіту з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності за проектом «Будівництво та експлуатація гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянка № 1, № 2)», позивачем було долучено відповіді Департаменту екології, природних ресурсів та паливно-енергетичного комплексу Кіровоградської обласної державної адміністрації № 26-01-20/3861/0.26 від 27.10.2020, за яким було повідомлено, що у місці планованої діяльності на будівництво та експлуатації гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянка № 1, № 2), що розташовується на території майданчика ПП «Промдеталь» за адресою: 28514, Кіровоградська обл. Долинський район, с. Ганівка, території та об`єкти природно-заповідного фонду відсутні. Також зазначає, що наведений в Проекті створення опис території РЛП – не конкретизований та фактично обмежений загальним описом долин та балок двох річок, ще й з приблизним коливанням відстані між річками від 12-18 км, тобто розбіжністю в 6 км. Будь – яких посилань ні на населений пункт с. Ганнівка ні будь –яких координат, за якими б можна було б встановити межі вказаного РЛП, вказаний Проект створення також не містить. Таким чином позивач вважає, що Проектом створення не визначено дійсні межі РЛП «Боковеньківський ім. М.Л. Давидова». Крім того, з боку Кіровоградської обласної військової (державної) адміністрації, Департаменту екології та природних ресурсів Кіровоградської обласної державної адміністрації, Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області, було повідомлено, що відомості про межі територій природно-заповідного фонду регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М.Л. Давидова» до Державного земельного кадастру не внесено, межі парку в натурі не встановлено, проект землеустрою не розроблено, кадастровий номер не присвоєно, межі парку з моменту прийняття рішення Кіровоградської обласної ради від 04.11.2005 року № 507 не змінювалися, інформація про проведення інвентаризації відсутня, охоронні зони не встановлено, проект організації території відсутній, клопотання про створення відсутнє, РЛП як юридичну особу не зареєстровано. В свою чергу ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області повідомило, що інформаційно – довідковий шар «Природно-заповідний фонд» створений відповідно до інформації наданої безпосередньо Міндовкілля. Шар «Природно – заповідний фонд» не містить офіційних відомостей Державного земельного кадастру та носить виключно інформаційний характер. Щодо території Смарагдової мережі, суд першої інстанції встановив, що у цій справі відповідачем не доведено той факт, що територія планової діяльності ПП «ПРОМДЕТАЛЬ» розташована в межах регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» та зачіпає території Смарагдової мережі.
Розгляд справи здійснювався із застосуванням режиму відеоконференції.
В судовому засіданні представник відповідача підтримав доводи апеляційної скарги просив її задовольнити. 
Представник позивача підтримав доводи відзиву у задоволенні апеляційної скарги просив відмовити.
Заслухавши суддю-доповідача, представників сторін, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, відзиву, колегія суддів доходить до наступного висновку.
Судом встановлено, що за результатами проведеного електронного аукціону, 15 липня 2020 Державна служба геології та надр України надала ПП “ПРОМДЕТАЛЬ” спеціальний дозвіл на користування надрами № 6412 на видобування цегельної сировини для виробництва цегли керамічної, місцезнаходження: Кіровоградська область, Долинський район, ділянка № 1 знаходиться за 100 м на захід від с. Ганнівка, ділянка № 2 знаходиться на 250 м на схід від с. Ганнівка.
Відповідно до умов Спеціального дозволу угоди № 6412 про умови користування надрами з метою видобування корисних копалин Ганнівського родовища (ділянки № 1 та № 2), додатку № 1, які є невід`ємними частинами вказаного Спеціального дозволу, за вказаними ділянками встановлено географічні координати кутових точок та площа ділянки надр.
З метою виконання умов Програми робіт з видобування суглинку, глини, піску Ганнівського родовища (ділянки № 1 та № 2) (додаток 2 до Угоди) з боку ПП “ПРОМДЕТАЛЬ” було проведено процедуру оцінки впливу на довкілля, за наслідком якої позивач отримав висновок з оцінки впливу на довкілля планової діяльності “Будівництво та експлуатація гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянки № 1, № 2)”, який 02 вересня 2022 року опубліковано в Єдиному реєстрі з оцінки впливу на довкілля (номер висновку 21/01-202112229172/1), реєстраційний номер справи про оцінку впливу на довкілля планової діяльності 202112229172.
З урахуванням усієї інформації, зауважень і пропозицій, що надійшли протягом строку громадського обговорення встановлено допустимим провадження планової діяльності з урахуванням такого:
у процесі здійснення процедури оцінки впливу на довкілля встановлено, що ділянки № 1, № 2 Ганнівського родовища безпосередньо межують та частково перетинають межі регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. М.Л. Давидова”, у зв`язку з чим необхідно скорегувати ділянки та провести додаткову оцінку впливу на довкілля на більш пізній стадії проєктування;
на підставі наведених у звіті з оцінки впливу на довкілля оцінок впливів на компоненти довкілля (ґрунти та геологічне середовище, атмосферне повітря, водне середовище, рослинний і тваринний світ, природно-заповідний фонд, клімат і мікроклімат, соціальне та техногенне середовище) визначення сукупного впливу планової діяльності можливе за результатами здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля на більш пізній стадії проєктування;
за результатами аналізу звіту з оцінки впливу на довкілля встановлено, що основний вплив планової діяльності очікується на ґрунт, геологічне, повітряне та водне середовища, рослинний і тваринний світ, території та об`єкти природно-заповідного фонду.
Відповідач визначив екологічні умови провадження планової діяльності. Так, серед іншого, у підпунктах 1– 5 пункту 1 вказано:
для планової діяльності встановлюються такі умови використання території та природних ресурсів під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планової діяльності, а саме:
1) скорегувати межі ділянок № 1 та № 2 видобування корисних копалин Ганнівського родовища, що безпосередньо межують та частково перетинають межі регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. М. Л. Давидова”, а також СЗЗ з урахуванням меж РЛП;
2) по результатам корегування внести зміни до проєкту розробки родовища;
3) до погодження відкорегованого проєкту здійснити додаткову оцінку впливу на довкілля;
4) провести дослідження з урахуванням скорегованих даних по проведенню додаткової оцінки впливу на довкілля на більш пізній стадії проєктування, зокрема:
- ймовірного впливу планової діяльності з урахуванням наявності охоронних видів у регіональному ландшафтному парку “Боковеньківський ім. М. Л. Давидова”;
- наявності видів та оселищ, занесених у список, що підлягають охороні в об?єкти Bokovenkivskyi Regional Landscape Park (UA 0000136) Смарагдової мережі;
5) до корегування меж ділянок № 1 та № 2 видобування корисних копалин Ганнівського родовища, а також здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля не здійснювати планову діяльність та знесення зелених насаджень.
Пунктом 7 висновку з оцінки впливу на довкілля, на суб`єкта покладено обов`язок зі здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля на іншій стадії проєктування**, а саме:
на підставі інформації, наведеної в звіті з оцінки впливу на довкілля, не представляється можливим оцінити впливи на довкілля від будівництва та експлуатації гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянки № 1, № 2), у зв`язку з чим визначення допустимості такої діяльності можливе за результатами додаткової оцінки впливу на довкілля після корегування меж ділянок № 1 та № 2, на яких передбачається реалізація планової діяльності, перед погодженням відкоригованого проєкту розроби родовища.
Не погоджуючись з правомірністю підпунктів 1, 2, 3, 4, 5 пункту 1, та пункту 7 висновку з оцінки впливу на довкілля планової діяльності № 21/01-202112229172/1, ПП “ПРОМДЕТАЛЬ” звернулось до суду з цим позовом.
Також встановлено, що рішенням 24 сесії четвертого скликання Кіровоградської обласної ради від 04 листопада 2005 року № 507 “Про створення регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. М. Л. Давидова”” створено вказаний парк на території Долинського району загальною площею 17 530,73 га без вилучення земельних ділянок, водних та інших природних об`єктів у їх власників або користувачів, з урахуванням площі природно-заповідних територій згідно з додатком без ліквідації їх статусу та категорії, а також встановленого режиму. 
Пунктом 2 вказаного рішення запропоновано обласній державній адміністрації підготувати необхідні документи та пропозиції щодо створення юридичної особи “Регіональний ландшафтний парк “Боковеньківський ім. М. Л. Давидова” та його підпорядкування і подати на розгляд пленарного засідання сесії обласної ради.
Рекомендувати Долинській районній державній адміністрації у першому півріччі 2006 року провести інвентаризацію земель водного фонду на території Долинського району. Внести межі прибережно захисних смуг в натурі, та спільно з відповідними сільськими радами розглянути питання про надання дозволу на складання проєкту землеустрою щодо відведення земельних ділянок в постійне користування об`єктів природно-заповідного фонду, які ввійшли до складу регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. М. Л. Давидова” (пункт 3 рішення № 507).
Державному управлінню екології та природних ресурсів в Кіровоградській області. зокрема, здійснювати постійний контроль щодо дотримання вимог природоохоронного законодавства на територіях та об`єктах природно-заповідного фонду, які увійшли до складу регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. М. Л. Давидова” (пункт 4 рішення № 507).
Рішенням 20 сесії 5 скликання Кіровоградської обласної ради від 19 грудня 2008 року № 601 “Про внесення змін до рішення обласної ради від 04 листопада 2005 року № 507 “Про створення регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. М. Л. Давидова”
Внесено зміни та викладено пункт 2 рішення № 507 в такій редакції: Доручити здійснювати управління об`єктами та територіями природно-заповідного фонду, які увійшли до складу регіонального ландшафтного парку, сільським, селищним радам Долинського району та ДП “Долинський лісгосп”, у віданні яких перебувають ці території та об`єкти”. 
На вимогу суду Головним управлінням Держгеокадастру у Кіровоградській області 01.07.2025 надана інформація про те, що рішенням Кіровоградської обласної ради від 04.11.2005 №507 “Про створення регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. М.Л. Давидова” на території Долинського району створено регіональний ландшафтний парк “Боковеньківський ім. М.Л. Давидова” загальною площею 17530, 73 га, без вилучення земельних діляьнок, водних та інших природних об`єктів у їх власників або користувачів, з урахуванням площі природно-заповідних територій без ліквідації їх статусу та категорії, а також встановленого заповідного режиму. Зазначеним рішенням Долинській районній державній адміністрації рекомендовано провести інвентаризацію земельного фонду на території Долинського району, винести межі прибрежно-захисних смун в натурі, та спільно з відповідними сільськими радами розглянути питання про надання дозволу на складання проекту землеустрою щодо відведення земельних ділянок в постійне користування об`єктів природно-заповідного фонду, які ввійшли до складу регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. М.Л. Давидова”. Доручено здійснити управління об`єктами та територіями природно-заповідного фонду, які увійшли до складу регіонального ландшафтного парку, сільським селищним радам Долинського району та ДП “Долинський лісгосп”, у віданні яких перебувають ці території та об`єкти. Також, Головним управлінням Держгеокадастру у Кіровоградській області повідомлено, що межі територій природно-заповідного фонду регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. М.Л. Давидова” в натурі не встановлено, кадастровий номер не присвоєно. Відомості про межі територій природно-заповідного фонду регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. М.Л. Давидова” до Державного земельного кадастру не вносилися.
Також було повідомлено про те, що інформаційно-довідковий шар “Природно-заповідний фонд” створений відповідно до інформації про об?єкти природно-заповідного фонду України, наданої Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України. Шар “Природно-заповідний фонд” відображає межі об?єктів природно-заповідного фонду України. При цьому, шар не містить офіційних відомостей Державного земельного кадастру та носить виключно інформаційний характер. 
Додатково повідомлено, що, відповідно до картографічних матеріалів Державного земельного кадастру, з урахуванням інформаційно-довідкового шару “Природо-заповідний фонд”, земельні ділянки з кадастровими номерами 3521984400:02:000:9325 (перенесена до архівного шару, утворено у результаті поділу земельних ділянок: 3521984400:02:000:0883 тa 3521984400:02:000:0882) тa 3521984400:02:000:7513 частково входять в межі до об?єкта природо-заповідного фонду та 3521984400:02:000:0522 не перетинається із РЛП. 
Також на вимогу суду Кіровоградською обласною військовою (державною) адміністрацією та Департаментом екології та природних ресурсів Кіровоградської обласної державної адміністрації повідомлено про те, що положення про Регіональний ландшафтний парк “Боковеньківський ім. М.Л. Давидова” не затверджено, оскільки не отримано погодження від користувача природних ресурсів в межах парку. Проект організації території регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. Л.М. Давидова” в обласній військовій адміністрації відсутній. Межі вищевказаного парку не встановлені та не змінювалися. Охоронні зони до прилеглих територій парку не встановлювалися. Клопотання про створення регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. Л.М. Давидова” відсутнє.
Суд першої інстанції задовольняючи позов дійшов висновку, що жодних належних документальних доказів встановлення та зміни меж Регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. М. Л. Давидова”, відповідачем не надано, а отже і висновок щодо необхідності корегування меж ділянок №1 та №2 по відношенню до Регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. М.Л. Давидова”, є необґрунтованим. суд також зазначив, що відповідачем не доведено той факт, що територія планової діяльності ПП “ПРОМДЕТАЛЬ” розташована в межах регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. М. Л. Давидова” та зачіпає території Смарагдової мережі.
Колегія суддів суду апеляційної інстанції не погоджується з висновкам суду першої інстанції з огляду на наступне.
Позивач звертаючись до суду першої інстанції про оскарження висновку у зазначеній ним частині визначив такі підстави позову: відсутність у відповідача матеріалів проекту створення, положення, охорони зобов`язання та відповідних картографічних матеріалів, а також інформації щодо затвердження меж РЛП “Боковеньківський ім. М. Л. Давидова” (може вказуватися - РЛП), а отже у висновку відсутні посилання на межі і картографічні матеріали, координати парку із зазначенням в якій частині його межі перетинаються або межують із Ганівським родовищем; не вказано на підставі якої інформації наведено в Звіті з ОВД, не є можливим оцінити вплив на довкілля; в порушення приписів ст. 9 Закону України «Про оцінку впливу на довкілля» встановлено обов`язок з проведення додаткової оцінки впливу на довкілля не на іншій стадії проектування, а на тій же, без визначення певних строків і не обґрунтовано вимоги щодо її здійснення.
Законом України “Про оцінку впливу на довкілля” від 23 травня 2017 року № 2059-VIII (далі – Закон № 2059-VIII) визначено, що він встановлює правові та організаційні засади оцінки впливу на довкілля, спрямованої на запобігання шкоді довкіллю, забезпечення екологічної безпеки, охорони довкілля, раціонального використання і відтворення природних ресурсів, у процесі прийняття рішень про провадження господарської діяльності, яка може мати значний вплив на довкілля, з урахуванням державних, громадських та приватних інтересів.
Відповідно ч. 1 ст. Закону № 2059-VIII вплив на довкілля – будь-які наслідки планованої діяльності для довкілля, в тому числі наслідки для безпечності життєдіяльності людей та їхнього здоров`я, флори, фауни, біорізноманіття, ґрунту, повітря, води, клімату, ландшафту, природних територій та об`єктів, історичних пам`яток та інших матеріальних об`єктів чи для сукупності цих факторів, а також наслідки для об`єктів культурної спадщини чи соціально-економічних умов, які є результатом зміни цих факторів;
планована діяльність – планована господарська діяльність, що включає будівництво, реконструкцію, технічне переоснащення, розширення, перепрофілювання, ліквідацію (демонтаж) об`єктів, інше втручання в природне середовище; планована діяльність не включає реконструкцію, технічне переоснащення, капітальний ремонт, розширення, перепрофілювання об`єктів, інші втручання в природне середовище, які не справляють значного впливу на довкілля відповідно до критеріїв, затверджених Кабінетом Міністрів України.
Згідно із ч. 1 ст. другої Закону № 2059-VIII оцінка впливу на довкілля – це процедура, що передбачає: 1) підготовку суб`єктом господарювання звіту з оцінки впливу на довкілля відповідно до статей 5, 6 та 14 цього Закону; 2) проведення громадського обговорення відповідно до статей 7, 8 та 14 цього Закону; 3) аналіз уповноваженим органом відповідно до статті 9 цього Закону інформації, наданої у звіті з оцінки впливу на довкілля, будь-якої додаткової інформації, яку надає суб`єкт господарювання, а також інформації, отриманої від громадськості під час громадського обговорення, під час здійснення процедури оцінки транскордонного впливу, іншої інформації; 4) надання уповноваженим органом мотивованого висновку з оцінки впливу на довкілля, що враховує результати аналізу, передбаченого пунктом 3 цієї частини; 5) врахування висновку з оцінки впливу на довкілля у рішенні про провадження планованої діяльності відповідно до статті 11 цього Закону.
Здійснення оцінки впливу на довкілля є обов`язковим у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті. Така планована діяльність підлягає оцінці впливу на довкілля до прийняття рішення про провадження планованої діяльності (частина перша статті третьої Закону № 2059-VIII).
Забороняється розпочинати провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою цієї статті, без оцінки впливу на довкілля та отримання рішення про провадження планованої діяльності (частина четверта статті третьої Закону № 2059-VIII).
Нормами ч. 1 – ч. 5 ст. 9 Закону № 2059-VIII визначено, що уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, – уповноважений центральний орган видає висновок з оцінки впливу на довкілля, яким виходячи з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності, зокрема величини та масштабів такого впливу (площа території та чисельність населення, які можуть зазнати впливу), характеру (у тому числі – транскордонного), інтенсивності і складності, ймовірності, очікуваного початку, тривалості, частоти і невідворотності впливу (включаючи прямий і будь-який опосередкований, побічний, кумулятивний, транскордонний, короткостроковий, середньостроковий та довгостроковий, постійний і тимчасовий, позитивний і негативний впливи), передбачених заходів, спрямованих на запобігання, відвернення, уникнення, зменшення, усунення впливу на довкілля, визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності та визначає екологічні умови її провадження.
Висновок з оцінки впливу на довкілля є обов`язковим для виконання. Екологічні умови провадження планованої діяльності, зазначені у частині п`ятій цієї статті, є обов`язковими. Висновок з оцінки впливу на довкілля враховується при прийнятті рішення про провадження планованої діяльності та може бути підставою для відмови у видачі рішення про провадження планованої діяльності.
При підготовці висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, – уповноважений центральний орган розглядає та бере до уваги звіт з оцінки впливу на довкілля та звіт про громадське обговорення.
В описовій частині висновку з оцінки впливу на довкілля наводиться інформація про: 1) здійснену процедуру оцінки впливу на довкілля; 2) врахування звіту з оцінки впливу на довкілля; 3) враховані та відхилені зауваження та пропозиції, що надійшли під час громадського обговорення.
У висновку з оцінки впливу на довкілля уповноважений територіальний орган, а у випадках, визначених частинами третьою і четвертою статті 5 цього Закону, - уповноважений центральний орган: 1) зазначає тип, основні характеристики та місце провадження планованої діяльності; 2) визначає допустимість чи обґрунтовує недопустимість провадження планованої діяльності; 3) встановлює умови використання території та природних ресурсів під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; 4) встановлює умови щодо охорони довкілля та забезпечення екологічної безпеки під час виконання підготовчих і будівельних робіт та провадження планованої діяльності; 5) встановлює умови щодо запобігання виникненню надзвичайних ситуацій та усунення їх наслідків; 6) встановлює умови щодо зменшення транскордонного впливу планованої діяльності, щодо якої здійснювалася процедура оцінки транскордонного впливу; 7) якщо з оцінки впливу на довкілля випливає необхідність: здійснення компенсаційних заходів – покладає обов`язок зі здійснення таких заходів; запобігання, уникнення, зменшення (пом`якшення), усунення, обмеження, а також моніторингу впливу планованої діяльності на довкілля – покладає обов`язок зі здійснення відповідних дій; здійснення додаткової оцінки впливу на довкілля на іншій стадії проектування – визначає строки та обґрунтовує вимоги щодо її здійснення; додаткова оцінка впливу на довкілля здійснюється за процедурою, передбаченою цим Законом; здійснення післяпроектного моніторингу – визначає порядок, строки та вимоги до його здійснення.
Якщо з оцінки впливу на довкілля з розглянутих виправданих альтернативних варіантів виявляється екологічно обґрунтованим варіант, відмінний від запропонованого суб`єктом господарювання, за письмовою згодою із суб`єктом господарювання у висновку з оцінки впливу на довкілля зазначається погоджений варіант здійснення планованої діяльності.
Вказаними нормами законодавства передбачене обов`язкове здійснення оцінки впливу на довкілля у процесі прийняття рішень про провадження планованої діяльності, визначеної частинами другою і третьою статті третьої Закону № 2059-VIII. 
Правові основи організації, охорони, ефективного використання природно-заповідного фонду України, відтворення його природних комплексів та об`єктів визначає Закон України “Про природно-заповідний фонд України” від 16 червня 1992 року № 2456-XII (далі – Закон № 2456-XII).
Відповідно до приписів ст. 3 Закону № 2456-XII, до природно-заповідного фонду України належать, зокрема, природні території та об`єкти – природні заповідники, біосферні заповідники, національні природні парки, регіональні ландшафтні парки, заказники, пам`ятки природи, заповідні урочища.
Відповідно приписам ст. 5 Закону № 2456-XII завдання, науковий профіль, характер функціонування і режим територій та об`єктів природно-заповідного фонду визначаються у положеннях про них, які розробляються відповідно до цього Закону, і затверджуються:
центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері охорони навколишнього природного середовища – щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення;
обласними, Київською та Севастопольською міськими державними адміністраціями, органом виконавчої влади Автономної Республіки Крим з питань охорони навколишнього природного середовища – щодо територій та об`єктів природно-заповідного фонду місцевого значення.
Завдання, особливості природоохоронного режиму пам`яток природи та заповідних урочищ визначаються на основі цього Закону безпосередньо в їх первинних облікових документах.
Природні заповідники, біосферні заповідники, національні природні парки, ботанічні сади, дендрологічні парки, зоологічні парки загальнодержавного значення, а також регіональні ландшафтні парки є юридичними особами.
Відповідно до ч. 4 ст. 7 Закону № 2456-XII, межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду встановлюються в натурі відповідно до законодавства. До встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду.
Відповідно до зазначених норм та висновків Верховного Суду викладені у постанові від 10.04.2025 у цій справі, якщо межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду не встановлені в натурі, їх межі визначаються відповідно до проектів створення територій та об`єктів природно заповідного фонду. А при здійсненні оцінки на довкілля дослідженню підлягає не тільки первинна документація парку станом на час придбання дозволу на користування надрами, але і станом на час проведення оцінки впливу на довкілля. 
Як зазначив відповідач приймаючи, спірний висновок керувався наступним: 
- службовою запискою від 30.11.2021 № 11-02/2098ВН-21 Департамент природно-заповідного фонду та земельних ресурсів повідомив, що територія планованої діяльності розташована в межах регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М.Л. Давидова». Вказана службова записка ґрунтувалась на листі Кіровоградської обласної державної адміністрації від 28.11.2019 № 01-13/4113/0.4 та доданих до нього матеріалах, зокрема, картографічних матеріалах територій та об`єктів природно-заповідного фонду. Разом із вказаним листом Кіровоградської обласної державної адміністрації було надано: Схему регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М.Л. Давидова»; Картосхему проектованого Боковеньківського РЛП; Картографічний матеріал «Регіональний ландшафтний парк «Боковеньківський ім. М.Л. Давидова», погоджений із землевласниками. Також службовою запискою від 30.08.2022 № 11-02/756ВН-22 Департамент природно-заповідного фонду та земельних ресурсів повідомив, що згідно з наявними та оновленими даними на шарі «Природно-заповідний фонд», ділянки № 1 та № 2 Ганнівського родовища безпосередньо межують та частково перетинають межі регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М.Л. Давидова» та надав скриншот співставлення відповідних меж. (матеріали електронної справи сформовані 11.03.2026 та а.с. 63-70 Т2)
- щодо Смрагдової мережі, то відповідно до інформації зі Звіту з оцінки впливу на довкілля (сторінки 80-81) та пункту 4 Додатку 14 до Звіту з оцінки впливу на довкілля «Науковий звіт на тему: «Дослідження впливу будівництва та експлуатації гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянка № 1, № 2) на флору та фауну району їх розташування», кадастровий номер 35219874400:02:000:0522 та 35219847400:02:000:9325, розташованих на території Долинського району Кіровоградської області»: відповідно до чинної картосхеми розміщення затверджених та номінованих на затвердження територій Смарагдової мережі територія планованої діяльності, зокрема ділянка № 1, частково накладається у її північно-східній частині, а південно-східній частині – межує із об`єктами Смарагдової мережі. Ділянка № 2 знаходиться поблизу об`єкта Смарагдової мережі, який представлений правим відрогом балки.
Отже на час оцінки впливу на довкілля відповідач у своєму висновку зазначив, що у процесі здійснення процедури оцінки встановлено, що ділянки №1, №2 Ганнівського родовища безпосередньо межують та частково перетинають межі регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. М.Л. Давидова”, у зв`язку з чим необхідно скорегувати ділянки та провести додаткову оцінку впливу на довкілля на більш пізній стадії проєктування.
Позивач заперечуючи ці висновки вказує на відсутність посилання відповідачем на межі і картографічні матеріали, координати парку із ку із зазначенням в якій частині його межі перетинаються або межують із Ганівським родовищем.
Проте, як було зазначено вище, відповідно до приписів ст. 7 Закону № 2456-XII, якщо межі територій та об`єктів природно-заповідного фонду не встановлені в натурі, їх межі визначаються відповідно до проєктів створення територій та об`єктів природно заповідного фонду.
Кіровоградською обласною військовою (державною) адміністрацією надано суду наступну інформацію про те, що інформація щодо проведення інвентаризації земель на території Долинського району, що входять до регіонального ландшафтного парку "Боковеньківський ім. М.Л.Давидова" в обласній військовій адміністрації відсутня. Проєкт землеустрою щодо організації та встановлення меж території регіонального ландшафтного парку "Боковеньківський ім. М.Л.Давидова" не розроблявся. Проєкт створення регіонального ландшафтного парку "Боковеньківський ім. М.Л.Давидова" розроблений державним підприємством "Кіровоградський регіональний центр Державного земельного кадастру" у 2003 році (копія додається). Законом України "Про природно-заповідний фонд України" встановлено розроблення проєктів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду до прийняття рішення про їх оголошення (створення). Відповідно до статті 52 цього Закону розробка проєктів створення регіональних ландшафтних парків забезпечується центральним органом виконавчої влади в галузі охорони навколишнього природного середовища чи його органами на місцях та передаються у встановленому порядку уповноваженим приймати рішення про створення чи оголошення територій та об`єктів природно-заповідного фонду. Затвердження проєктів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду законодавством не передбачено. Положення про регіональний ландшафтний парк "Боковеньківський ім. М.Л.Давидова" не затверджено, оскільки не отримано погодження від користувачів природних ресурсів в межах парку. Проєкт організації території регіонального ландшафтного парку "Боковеньківський ім. Л.М. Давидова" в обласній військовій адміністрації відсутній. Межі регіонального ландшафтного парку "Боковеньківський ім. М.Л.Давидова" не встановлені в натурі відповідно до законодавства. Статтею 7 Закону України "Про природно-заповідний фонд України" передбачено, що до встановлення меж територій та об`єктів природно-заповідного фонду в натурі їх межі визначаються відповідно до проєктів створення територій та об`єктів природно-заповідного фонду. Межі регіонального ландшафтного парку "Боковеньківський ім. М.Л.Давидова" з моменту прийняття рішення Кіровоградської обласної ради від 04 листопада 2005 року №507 "Про створення регіонального ландшафтного парку "Боковеньківський ім. М.Л.Давидова" не змінювалися.
До цієї інформації було долучено примірник проекту створення РЛП "Боковеньківський ім. М.Л.Давидова" та експлікація земельних угідь РЛП. (а.с. 167-217, Т3 79-108 Т4)
Вказаний проект створення об`єкта природно-заповідного фонду включає наукове обґрунтування, матеріали погодження та картографічні матеріали.
Аналогічну інформацію надав департамент екології тта природних ресурсів Кіровоградської ОДА. (а.с. 109-141 Т4)
Отже Кіровоградською обласною військовою (державною) адміністрацією повідомлено про наявність проекту створення РЛП "Боковеньківський ім. М.Л.Давидова", а також вказано про те, що меж його не змінювалися. Таким чином висновкии суду першої інстанції про відсутність меж РЛП є безпідставними, та спростовуються матеріалами справи.
Згідно інформації Головного управління Держгеокадастру у Кіровоградській області від 01.07.2025, межі територій природно–заповідного фонду регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» в натурі не встановлено, відповідно кадастровий номер зазначеній земельній ділянці не присвоєно. Інформація щодо зміни меж регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» з моменту прийняття рішення Кіровоградській області рішенням Кіровоградської обласної ради від 04.11.2005 року №507 «Про створення регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» у відділі відсутня. Відомості про межі територій природно–заповідного фонду регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» до Державного земельного кадастру не вносились. Разом з тим, у цьому ж листі ГУ Держгеокадастри повідомили про те, інформаційно-довідковий шар «Природно-заповідний фонд» створений відповідно до інформації про об`єкти природно-заповідного фонду України, наданої Міністерством захисту довкілля та природних ресурсів України. Шар «Природно-заповідний фонд» - відображає межі об`єктів природно-заповідного фонду України. 
Також у цій інформації повідомлено, що, відповідно до картографічних матеріалів Державного земельного кадастру, з урахуванням інформаційно-довідкового шару «Природо-заповідний фонд», земельні ділянки з кадастровими номерами:3521984400:02:000:9325 (перенесена до архівного шару утворено у результаті поділу земельні ділянки - 3521984400:02:000:0883 та 3521984400:02:000:0882) та 3521984400:02:000:7513 частково входять в межі до об`єкта природо-заповідного фонду та 3521984400:02:000:0522 не перетинається із РЛП.
Таким чином Головне управління Держгеокадастру у Кіровоградській області повідомило про те, що земельні ділянки з кадастровими номерами:3521984400:02:000:9325 (перенесена до архівного шару утворено у результаті поділу земельні ділянки - 3521984400:02:000:0883 та 3521984400:02:000:0882) та 3521984400:02:000:7513 частково входять в межі до об`єкта природо-заповідного фонду РЛП і лише 3521984400:02:000:0522 не перетинається не перетинається з ним. 
Всі ці земельні ділянки за зазначенимии кодастровими номерами зазначені у Звіті позивача.
В свою чергу Міндовкілля 09.02.2022 надало Держгеокадастру оновлену версію шару ПЗФ.
Таким чином відповідачапри прийнятті оскарженого висновку використав документі і інформацію які були наявні на час проведення оцінки на довкілля, та дійшов обгрунтованого висновку, що ділянки №1, №2 Ганнівського родовища безпосередньо межують та частково перетинають межі регіонального ландшафтного парку “Боковеньківський ім. М.Л. Давидова”.
Колегія суддів відхиляє доводи позивача про те, що відповідачем не визначено в якій частині межі РЛП перетинаються або межують із Ганнівським родовищем (ділянки № 1 та № 2), оскільки немає посилань на картографічні матеріали, межі тощо, враховуючи подані карторгафічні матеріали, схеми інформацію шару ПЗФ. Крім того, перетинання підтверджено і інформацієюю ГУ Держгеокадастру у Кіровоградській області з урахуванням інформації шару ПЗШ, що міститься на Публічній кадастровій карті та кадастрових номерів земельних ділянок позивача зазначених у Звіті.
Стосовно висновків суду першої інстанції, що інформаційно-довідковий шар «Природно-заповідний фонд» носить виключно інформаційних характер, колегія суддів зазначає таке.
Так в Україні існує Публічна кадастрова карта. 
Постановою КМУ від 03.06.2013 №483 затверджено Порядок інформаційної взаємодії між Державним земельним кадастром, іншими кадастрами та інформаційними системами. 
Відповідно п. 12-2 Порядку № 483 дані інших кадастрів та інформаційних систем, розміщені на картографічній основі Державного земельного кадастру у вигляді інформаційних шарів і атрибутів, є офіційними. У разі потреби такі дані можуть уточнюватися після розроблення документації, передбаченої законодавством.
Як підтверджено матеріалами справи з`явився інформаційний шар «Природно-заповідний фонд» містить інформацію про територію регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова».
Оскільки цей шар створено з метою збереження та охорони об`єктів природно-заповідного фонду, а нормами законодавства не заборонено враховувати інформацію стосовно шару «Природно-заповідний фонд», що міститься на Публічній кадастровій карті, стверджувати про безпідставність врахування її відомостей відповідачем, відсутні правові підстав.
Стосовно висновків суду про те, що Міндовкілля не надавало обґрунтованих пропозицій щодо встановлення законодавством обмежень щодо користування земельними ділянками з користування надрами на момент виставлення їх на аукціон з підстав їх межування або перетину з регіональним ландшафтним парком, як це передбачено п. 6 Тимчасового порядку реалізації експериментального проекту із запровадження проведення аукціонів з продажу спеціальних дозволів на користування надрами шляхом електронних торгів, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 жовтня 2018 року №848, то вони спростовуються наступним.
Так листом Міністерства захисту довкілля та природних ресурсів України від 22.01.2020 №26/1.2-17.2.1-2050 внесено пропозицію щодо включення Ганнівського родовища (ділянки № 1 та № 2), що знаходяться в Долинському районі Кіровоградської області, з метою видобування суглинків, піску до переліку ділянок надр, дозволи на користування якими виставляються на аукціон, за умов: дотримання вимог природоохоронного та земельного законодавства, у тому числі щодо охорони та використання територій та об`єктів природно-заповідного фонду і земель, зарезервованих для заповідання, особливо цінних земель, водних об`єктів, їх басейнів, водоохоронних зон (включаючи заплави і прибережних захисних смуг).
Стосовно висновків суду про недоведеність того, що планова діяльність ПП “ПРОМДЕТАЛЬ” передбачена частково в межах об`єкта Смарагдової мережі, збереження якого на сьогоднішній день урегульовано нормами міжнародного права, колегія суддів зазначає таке.
Україна є Стороною ряду міжнародних договорів в частині охорони видів флори і фауни:
- Конвенції про охорону дикої фауни і флори і природних середовищ існування в Європі 1979 року (Бернська конвенція); ратифікована із застереженнями 29.10.1996;
- Конвенції про міжнародну торгівлю видами дикої фауни і флори, що перебувають під загрозою зникнення 1973 року (CITES); ратифікована 14.05.1999;
- Конвенції про збереження мігруючих видів диких тварин 1979 року (Боннська конвенція); ратифікована 19.03.1999.
Наведені Конвенції є частиною національного законодавства України відповідно до статті 9 Конституції України та статті 19 Закону України “Про міжнародні договори України” від 29 червня 2004 року № 1906-IV.
Із ратифікації Бернської конвенції в України виникли зобов`язання перед Договірними Сторонами, зокрема, щодо:
- вжиття заходів для здійснення національної політики охорони дикої флори, дикої фауни та природних середовищ існування, приділяючи особливу увагу видам, яким загрожує зникнення, та вразливим видам, особливо ендемічним, та середовищам існування, яким загрожує зникнення (частина перша статті 3 Конвенції);
- врахування у своїй політиці планування забудови і розвитку територій та у своїх заходах, спрямованих на боротьбу із забрудненням, необхідність охорони дикої флори та фауни (частина друга статті 3 Конвенції);
- вживання відповідних і необхідних законодавчих та адміністративних заходів для забезпечення охорони середовищ існування видів дикої флори та фауни, а також охорони природних середовищ існування, яким загрожує зникнення (частина перша статті 4 Конвенції).
З метою виконання статей Конвенції у 1989 році шляхом прийняття Рекомендацій № 16 Постійний комітет Бернської конвенції рекомендував Договірним сторонам визначити території особливого природоохоронного значення (Areas of Special Conservation Interest), щоб вжити необхідних і достатніх заходів для збереження кожного природного середовища (оселища), розташованого в межах цих територій і взяти відповідальність за їх збереження.
У 1996 році Постійний комітет Бернської конвенції прийняв Резолюцію № 3 щодо створення Загальноєвропейської екологічної мережі, яка буде включати в себе території особливого природоохоронного значення.
На підставі зазначених вище Рекомендації № 16 та Резолюції № 3 була заснована Смарагдова мережа.
Відповідальними за створення та функціонування територій Смарагдової мережі є державні органи, а також органи Бернської конвенції.
У програмі інтеграції України до Європейського Союзу, схваленій Указом Президента України від 14 вересня 2000 року № 1072/2000 (втратив чинність 07.07.2015), Держава вперше окреслила пріоритетним розвиток в Україні Смарагдової мережі згідно з рішенням Постійного Комітету Бернської конвенції (як продовження ініціативи Natura 2000, яка поширюється тільки на держави ЄС) та виконання конкретних планів дій щодо збереження видів дикої флори та фауни.
Формування Смарагдової мережі також є одним із завдань, визначених Угодою про асоціацію між Україною та Європейським Союзом, Європейським співтовариством з атомної енергії і їхніми державами-членами, яка набрала чинності 01 вересня 2017 року, в частині поступового наближення національного законодавства до Директиви № 92/43/ЄС про збереження природного середовища існування, дикої флори та фауни, зі змінами і доповненнями, внесеними Директивами № 97/62/ЄС, 2006/105/ЄС та Регламентом (ЄС) № 1882/2003, а саме, підготовка реєстру місць, призначення цих місць та встановлення пріоритетів управління ними (включаючи завершення реєстру потенційних територій Смарагдової мережі та впровадження захисних заходів та заходів управління ними) (Додаток № XXX до Угоди про асоціацію).
У грудні 2020 року у Верховній Раді України зареєстровано законопроєкт про території Смарагдової мережі, проте на теперішній час відповідний закон не прийнято.
Водночас, в Україні продовжує існувати мережа об`єктів природно-заповідного фонду у вигляді природних та біосферних заповідників, національних природних парків, регіональних ландшафтних парків, заказників, пам`яток природи, заповідних урочищ, ін., що передбачена ст. 3 Закону України “Про природно-заповідний фонд України”.
У цій справі суди встановили, що регіональний ландшафтний парк “Боковеньківський ім. М.Л. Давидова” не зареєстровано юридичною особою, а також не встановлені його пежі.
Між тим, за відсутності спеціального закону, який регулював питання охорони територій Смарагдової мережі, суди першої та апеляційної інстанцій не врахували, що в Україні діють норми міжнародних договорів (зокрема, Бернська конвенція) щодо охорони дикої флори та фауни.
Під час 36-го засідання Постійного комітету Бернської конвенції у 2016 році був затверджений перелік територій Смарагдової мережі Європи, зокрема для України, до якого увійшла територія Bokovenkivskyi Regional Landscape Park (UA 0000136).
Мапа затверджених територій Смарагдової мережі доступна на офіційних ресурсах Бернської конвенції (http://emerald.eea.europa.eu/), а також на Публічній кадастровій карті України (https://map.land.gov.ua/).
Нормами законодавства визначено, що включає Звіт з оцінки впливу на довкілля.
Як свідчать встановлені обставини справи, ПП «Промдеталь» подало до Міндовкілля Звіт з оцінки впливу на довкілля планованої діяльності за проєктом «Будівництво та експлуатація гірничодобувного підприємства на базі запасів Ганнівського родовища (ділянка № 1, № 2)» розроблений екологом Київського національного університету будівництва і архітектури ОСОБА_1 у 2022 році.
У цьому Звіті з ОВД (сторінки 80-81) зазначено, що «відповідно до чинної картосхеми розміщення затверджених та номінованих на затвердження територій Смарагдової мережі територія планованої діяльності, зокрема ділянка № 1, частково накладається у її північно-східній частині, а південно-східній частині – межує із об`єктами Смарагдової мережі. Ділянка № 2 знаходиться поблизу об`єкта Смарагдової мережі, який представлений правим відрогом балки».
Таким чином саме Звітом позивача підтверджуються виснновки відповідача про те, що його земельні ділянки перетинаються із територією Смарагдової мережі ( НОМЕР_1 Bokovenkivskyi Regional Landscape Park), а отже мотиви суду першої інстанції про те, що відповідачем не доведено той факт, що територія планової діяльності ПП «ПРОМДЕТАЛЬ» розташована в межах регіонального ландшафтного парку «Боковеньківський ім. М. Л. Давидова» та зачіпає території Смарагдової мережі», не грунтуються на поданих сторонами доказах.
З огляду на викладене вище, колегія суддів приходить до висновку, що відповідачем доведено правомірність Висновку в частині його оскарження, тому підстави для його скасування, як і для задоволення позовних вимог, відсутні.
Оскільки доводи відповідача, викладені в апеляційній скарзі, знайшли своє підтвердження, рішення суду першої інстанції слід скасувати та ухвалити нове судове рішення про відмову позивачу у задоволенні її позовних вимог.
Розподіл судових витрат не здійснюється у відповідності до норм ст. 139 КАС України
Керуючись ст.ст. 315, ст. 317, ст.ст. 321, 322 КАС України, суд, -

УХВАЛИВ:
Апеляційну скаргу Міністерства економіки, довкілля та сільського господарства України задовольнити.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 22 жовтня 2025 року в адміністративній справі №160/3901/23 – скасувати та ухвалити у справі нове судове рішення.
У задоволенні позову відмовити.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та може бути оскаржена в касаційному порядку у випадках та строки визначені ст.ст 328, 329 КАС України.
Повне судове рішення складено 01 квітня 2026 року.

Головуючий - суддя Н.І. Малиш 

суддя Н.П. Баранник 

суддя А.А. Щербак