Справа № 302/72/26

П О С Т А Н О В А
Іменем України

09 квітня 2026 року м. Ужгород

Закарпатський апеляційний суд у складі:
судді-доповідача  - Кожух О.А.,
суддів   - Мацунича М.В., Собослоя Г.Г.,
розглянувши у порядку спрощеного позовного провадження за правилами письмового провадження, без проведення судового засідання та без повідомлення учасників справи апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Гренджа Вікторія Юріївна, на ухвалу судді Міжгірського районного суду Закарпатської області від 22 січня 2026 року (суддя Повідайчик О.І.) у справі №302/72/26, за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні,

в с т а н о в и в :

Короткий зміст позовних вимог

19 січня 2026 року ОСОБА_1 ,в інтересах якого діє адвокат Гренджа Вікторія Юріївна, звернувся до Міжгірського районного суду Закарпатської області з позовом до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні.
Звертаючись до Міжгірського районного суду, позивач, посилаючись на ч.1 ст. 27 ЦПК України, зазначив, що зареєстрованим місцем або місцем перебування відповідачки є АДРЕСА_1 . Тому, реалізовуючи право на доступ до правосуддя ОСОБА_1 звернувся до Міжгірського районного суду Закарпатської області про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та її виховання.

Короткий зміст ухвали суду першої інстанції 

Ухвалою судді Міжгірського районного суду Закарпатської області від 22 січня 2026 року цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною та у її вихованні направлено за підсудністю до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області. 
Ухвалу мотивовано тим, що згідно з відомостями з Єдиного державного демографічного реєстру, відповідачка ОСОБА_2 зареєстрована за адресою: АДРЕСА_2 .

Узагальнені доводи апеляційної скарги 

Не погоджуючись із такою ухвалою місцевого суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить ухвалу судді Міжгірського районного суду Закарпатської області від 22 січня 2026 року скасувати, і повернути справу до Міжгірського районного суду Закарпатської області для продовження розгляду зі стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі. 
Позивач вважає висновок судді про підсудність справи Ужгородському міськрайонному суду помилковим, оскільки у відповіді Єдиного державного демографічного реєстру, на запит суду, вказано, що ОСОБА_2 25.03.1996 року знята з реєстрації за адресою: АДРЕСА_2 10 липня 2018 року. Відомості про місце реєстрації на час відповіді на запит суду в ЄДРСР відсутні.
Стверджує, що за вказаних обставин суд мав направити запит до органів місцевого самоврядування на території якого фактично проживає відповідачка, а саме до Міжгірської селищної ради Хустського району Закарпатської області.
Вказує, що у Міжгірському районному суді Закарпатської області розглядалась також справа між цими самими про розірвання шлюбу (справа №302/1083/19). Згідно з інформацією від 11.09.2019 Репинської сільської ради Міжгірського району у справі №302/1083/19, ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 зареєстрована для місця проживання в АДРЕСА_3 , а фактично проживає в АДРЕСА_1 .
Позивач навідує дитину – сина ОСОБА_3 за місцем проживання дитини та матері, за адресою: с.Репине, Хуського району, Закарпатської області.
Зазначає, що відповідно до довідки, виданої Репинським старостинським округом 23.01.2026 на вимогу позивача щодо місця проживання його дитини, зазначено, що ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та її син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , проживають в АДРЕСА_4 .
Позивач вважає висновки суду першої інстанції передчасними. Суддя не дослід наявні в матеріалах справи докази та неправильно надав їм оцінку. До апеляційної скарги додано довідку Репинського Старостинського округу Міжгірської селищної ради, довідку Репинського ліцею Міжгірської селищної ради, копію запиту судді в справі №302/1083/19 та відповіді Репинської сільської ради на вказаний запит.

Межі розгляду справи 

Згідно з п.9 ч.1 ст. 353 ЦПК України, окремо від рішення суду може бути оскаржена в апеляційному порядку ухвала суду першої інстанції щодо передачі справи на розгляд іншого суду.
За частиною 2 статті 369 ЦПК України апеляційні скарги на ухвалу суду, зокрема, зазначену в пункті 9 (передачі справи на розгляд іншого суду) частини першої статті 353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
Відповідно до ч. 13 ст. 7 ЦПК України, розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами, якщо цим Кодексом не передбачено повідомлення учасників справи. У такому випадку судове засідання не проводиться.
Враховуючи викладене, розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження, без проведення судового засідання та без повідомлення учасників справи.
Згідно зі ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Суд апеляційної інстанції досліджує докази, що стосуються фактів, на які учасники справи посилаються в апеляційній скарзі та (або) відзиві на неї.
Докази, які не були подані до суду першої інстанції, приймаються судом лише у виняткових випадках, якщо учасник справи надав докази неможливості їх подання до суду першої інстанції з причин, що об`єктивно не залежали від нього.
Перевіривши законність та обґрунтованість оскарженої ухвали в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з таких підстав.

Фактичні обставини справи та застосовані норми права

Зі змісту позовної заяви вбачається, що між сторонами виник спір щодо порядку спілкування з дитиною та участі позивача у спілкуванні з дитиною.
У позовній заяві ОСОБА_1 зазначив місце реєстрації відповідачки ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1 (а.с.2 ). Вказував, що син, якому 7 років, навчається у Репинському ліцеї Міжгірської селищної ради. До позовної заяви було додано Рішення виконкому Міжгірської селищної ради щодо визначення днів та годин побачень з сином. 
Направляючи матеріали справи за підсудністю на розгляд до Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області суддя Міжгірського районного суду, дослідивши отриману інформацію про зареєстроване місце проживання відповідачки ОСОБА_2 , керувався положеннями частини 1 статті 27 ЦПК України, якою визначається територіальна підсудність за зареєстрованим місцем проживання чи перебування відповідача. 
Разом з тим, з відповіді №2256968 від 21.01.2026 з Єдиного державного демографічного реєстру на запит суду ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 10.07.2018 знята з реєстрації за адресою АДРЕСА_2 (а.с.35).
Відповідно до відомостей, що містяться в рішенні Міжгірського районного суду Закарпатської області від 29.04.2020 в справі №302/1083/19 про розірвання шлюбу сторін у даній справі, вбачається, що фактичне місце проживання ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 – АДРЕСА_1 . Копія вказаного рішення додана до позовної заяви.
Згідно з довідкою Репинського старостинського округу Міжгірської селищної ради громадянина від 23.01.2026 №26 ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 та її син – ОСОБА_4 з 23.06.2018 року народження дійсно проживають в АДРЕСА_4 (а.с.46).
Згідно з довідкою Репинського ліцею Міжгірської селищної ради від 26.01.2026 №01-02/03, видана ОСОБА_1 в тому, що його син ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , дійсно навчається в 2 класі Репинського ліцею Міжгірської селищної ради Закарпатської області (а.с.47).
Згідно з відповіді на запит суду в справі №302/1083/19 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , зареєстрована для місця проживання в АДРЕСА_3 , а фактично проживає в АДРЕСА_1 (а.с.49).
Стаття 125 Конституції України встановлює, що судоустрій в Україні будується за принципами територіальності та спеціалізації і визначається законом.  Згідно зі статтею 17 Закону України "Про судоустрій і статус суддів" судоустрій будується за принципами територіальності, спеціалізації та інстанційності.
Принцип територіальності забезпечує територіальне розмежування компетенції судів загальної юрисдикції і зумовлений потребою доступності правосуддя на всій території України.
Принцип територіальності реалізується через правила територіальної юрисдикції (підсудності) справ.
Правила територіальної підсудності визначають розмежування компетенції судів першої інстанції щодо розгляду справ, підвідомчих загальним судам, за територіальною ознакою. Крім того, правила територіальної підсудності дають можливість визначити конкретний місцевий суд, який повинен розглядати справу як суд першої інстанції.
Кожен місцевий суд має свою територіальну юрисдикцію (підсудність), тобто поширює свою компетенцію на правовідносини, що виникли чи існують на певній території. Це є важливою гарантією для вирішення судових спорів у розумні строки в умовах ускладнення правових відносин і збільшення правових конфліктів.
Відповідно до пункту 3 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про судоустрій і статус суддів» Міжгірський районний суд Закарпатської області продовжує здійснювати свої повноваження до утворення та початку діяльності місцевого окружного суду, юрисдикція якого розповсюджується на відповідну територію.
Згідно з Постановою Верховної Ради України 807-IX від 07.09.2023 «Про утворення та ліквідацію районів» в Закарпатській області утворено, зокрема Хустський район (з адміністративним центром у місті Хуст) у складі територій, зокрема, Міжгірської селищної територіальних громад.
Згідно з пунктом 3 Постанови у Закарпатській області ліквідовано: Берегівський, Великоберезнянський, Виноградівський, Воловецький, Іршавський, Міжгірський, Мукачівський, Перечинський, Рахівський, Свалявський, Тячівський, Ужгородський, Хустський райони.
Відповідно до листа Ради суддів України № 9рс-466/20-вих від 22.07.2020, до зміни системи судоустрою та приведення її у відповідність до нового адміністративно-територіального устрою шляхом утворення, реорганізації чи ліквідації судів, місцеві загальні суди продовжують здійснювати розгляд справ в межах раніше утворених районів та раніше визначеного адміністративно-територіального устрою.
Порушення судами правил територіальної юрисдикції має наслідком обов`язкове скасування судових рішень з направленням справи на новий розгляд (стаття 378, пункт 6 частини першої статті 411 ЦПК України).
Загальна територіальна підсудність встановлюється як загальне правило і застосовується у тому випадку, коли вона не змінена або доповнена іншим видом територіальної підсудності.
Тобто, загальне правило територіальної підсудності щодо пред`явлення позову за місцезнаходженням відповідача застосовується у випадку, коли інші правила підсудності не встановлені положеннями Цивільного процесуального кодексу України 
Статтями 27, 28, 30 ЦПК України врегульовано питання загальної територіальної підсудності за місцем проживання відповідача, підсудності справ за вибором позивача та виключної підсудності.
Відповідно до частини першої статті 27 ЦПК України позови до фізичної особи пред`являються в суд за зареєстрованим у встановленому законом порядку місцем її проживання або перебування, якщо інше не передбачено законом.
Статтею 28 ЦПК України визначена альтернативна підсудність справ за вибором позивача.
Згідно з п. 9 ст. 28 ЦПК України позови до відповідача, місце реєстрації проживання або перебування якого невідоме, пред`являються за місцезнаходженням майна відповідача чи за останнім відомим зареєстрованим його місцем проживання або перебування чи постійного його заняття (роботи).
Статтею 32 Цивільного процесуального кодексу України визначено недопустимість спорів про підсудність, якою передбачено, що спори між судами про підсудність не допускаються.
Згідно зі статтею 29 ЦК України місцем проживання фізичної особи є житло, в якому вона проживає постійно або тимчасово.
За загальним правилом територіальної підсудності суд є наближеним до місця знаходження відповідача, тобто тієї сторони у спорі, яка презюмується неправою. Правило підсудності за місцем знаходження відповідача стосовно доступності правосуддя є зручним саме для нього, а не для особи, яка звертається до суду за захистом.
Постановою Кабінету Міністрів України від 07 лютого 2022 року № 265 «Деякі питання декларування і реєстрації місця проживання та ведення реєстрів територіальних громад» (в редакції від 24.11.2024) прийнятий Порядок декларування та реєстрації місця проживання (перебування). 
З наявних у матеріалах справи документів вбачається, що інформації щодо зареєстрованого місця проживання відповідача ОСОБА_2 в Єдиному державному демографічному реєстрі - немає, а з реєстрації за адресою в АДРЕСА_2 відповідач була знята 10.07.2018 (а.с.35).
З копії рішення Міжгірського районного суду Закарпатської області від 29.04.2020 у справі №302/1083/19 вбачається, що судом було встановлено те, що фактичне місце проживання ОСОБА_2 за адресою АДРЕСА_1 .
Крім того, з поданих апелянтом довідок також встановлено, що відповідачка ОСОБА_2 фактично проживає на території АДРЕСА_1 .

Висновки за результатами розгляду апеляційної скарги

Зважаючи на викладене та приймаючи до уваги зміст позову (про усунення перешкод у спілкуванні з дитиною) та письмові докази щодо місця фактичного проживання відповідачки та сина сторін на території Міжгірської селищної громади (с.Репинне) Хуського району (колишній Міжгірський район), колегія суддів вважає висновки судді місцевого суду про непідсудність даної справи Міжгірському районному суду Закарпатської області безпідставними.
Відповідно до частини 6 статті 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги скасовує ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Згідно із пунктом 4 частини 1 статті 379 ЦПК України порушення норм процесуального права, яке призвело до помилковості ухвали є підставою для скасування ухвали суду, що перешкоджає подальшому провадженню у справі з направленням справи для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Зважаючи на викладене, ухвалу судді суду першої інстанції, як таку, що постановлена з порушенням норм процесуального права, слід скасувати з підстав, передбачених п. 4 ч. 1 ст. 379 ЦПК України, та направити справу до суду першої інстанції для продовження розгляду зі стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі. 
Керуючись ст. 369, п. 6 ч. 2 ст. 374, п. 4 ч. 1 ст. 379, 381, 382, 384, ЦПК України, апеляційний суд

у х в а л и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , в інтересах якого діє адвокат Гренджа Вікторія Юріївна – задовольнити.
Ухвалу судді Міжгірського районного суду Закарпатської області від 22 січня 2026 року – скасувати, та направити справу до Міжгірського районного суду Закарпатської області для продовження розгляду зі стадії вирішення питання про відкриття провадження у справі.
Постанова набирає законної сили з дня її ухвалення та, відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 389 ЦПК України, касаційному оскарженню не підлягає.

 Суддя-доповідач

Судді