Україна
Донецький окружний адміністративний суд 
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 березня 2026 року Справа№200/4249/25 

Донецький окружний адміністративний суд у складі:
головуючого судді Кравченко Т.О.,

розглянув в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області, Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

встановив:

До Донецького окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 (далі – позивач) до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (далі – відповідач 1, ГУ ПФУ в Донецькій області), надісланий через підсистему ЄСІТС «Електронний суд» 11 червня 2025 року, в якому позивач просив:
- визнати протиправною відмову ГУ ПФУ в Донецькій області, оформлену листом від 14 жовтня 2024 року № 0500-0202-8/100204, у проведенні ОСОБА_1 перерахунку та виплати пенсії з урахуванням архівної довідки про заробітну плату (дохід) від 31 грудня 2021 року № 179/1/12495, виданої Галузевим державним архівом Міністерства оборони України;
- зобов`язати ГУ ПФУ в Донецькій області здійснити ОСОБА_1 з 10 січня 2022 року перерахунок та виплату пенсії з урахуванням архівної довідки про заробітну плату (дохід) від 31 грудня 2021 року № 179/1/12495, виданої Галузевим державним архівом Міністерства оборони України.

Заяви, клопотання учасників справи. Процесуальні дії у справі.
12 червня 2025 року суд постановив ухвалу про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі; вирішив розглядати справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні); встановив строк для подання відзиву на позовну заяву.
Цією ж ухвалою суд витребував у відповідача 1 такі докази: пенсійну справу (копії матеріалів електронної пенсійної справи) ОСОБА_1 з усіма наявними у ній документами, а також в усіма рішеннями про призначення та про перерахунок пенсії (з розрахунком стажу та заробітку); заяву позивача про перерахунок пенсії від 10 січня 2022 року та всі документи, що були подані разом з нею; відомості про те, який територіальний орган Пенсійного фонду України був визначений за принципом екстериторіальності для розгляду заяви позивача про перерахунок пенсії від 10 січня 2022 року; рішення про перерахунок пенсії або про відмову у перерахунку пенсії, прийняте за наслідками розгляду заяви позивача про перерахунок пенсії від 10 січня 2022 року, (якщо таке приймалося, якщо ні – письмово повідомити суд про підстави для його неприйняття); докази на підтвердження способу і дати направлення (вручення) ОСОБА_1 листа ГУ ПФУ в Донецькій області від 14 жовтня 2024 року № 050-0202-8/100204.
Про прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі учасники справи повідомлені в порядку, визначеному Кодексом адміністративного судочинства України (далі – КАС).
Відповідно до ч. 1 ст. 262 КАС розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження здійснюється судом за правилами, встановленими цим Кодексом для розгляду справи за правилами загального позовного провадження, з особливостями, визначеними у цій главі.
Розгляд справи по суті за правилами спрощеного позовного провадження у випадках, визначених ст. 263 цього Кодексу, розпочинається через п`ятнадцять днів з дня відкриття провадження у справі (ч. 2 ст. 262 КАС).
26 вересня 2025 року суд постановив ухвалу, якою залучив до участі у справі другого відповідача – Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві (далі – відповідач 2, ГУ ПФУ в м. Києві); встановив відповідачу 2 строк для подання відзиву на позовну заяву; у зв`язку із залученням другого відповідача розгляд справи розпочато спочатку.
Про залучення другого відповідача учасники справи повідомлені в порядку, визначеному КАС.
26 вересня 2025 року суд постановив ухвалу про витребування доказів, якою додатково витребував у відповідача 1 такі докази: рішення про призначення пенсії ОСОБА_1 з розрахунком стажу та заробітку; рішення про перерахунок пенсії, прийняте за результатами розгляду заяви ОСОБА_1 від 10 січня 2022 року, з розрахунком стажу та заробітку; заяву ОСОБА_1 від 02 лютого 2024 року № ВЕБ-05001-Ф-С-22-012110, яка зареєстрована за вх. № 2899/Ч-0500-22, з усіма доданими до неї документами; лист ГУ ПФУ в Донецькій області від 11 січня 2022 року № 1091-15-16 щодо проведення перевірки наданої позивачем довідки про заробітну плату; заяву ОСОБА_1 від 29 червня 2024 року № ВЕБ-05001-Ф-С-24-109800, яка зареєстрована 01 липня 2024 року за вх. № 16950/З-0500-24, з усіма доданими до неї документами; лист ГУ ПФУ в м. Києві, адресований ГУ ПФУ в Донецькій області, який був отриманий та зареєстрований останнім в жовтні 2024 року за вх. № 26005/9; акт перевірки достовірності даних, відображених в довідці від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495, дані про надходження якого 02 квітня 2025 року містяться в електронній пенсійній справі позивача; відомості про те, чи проведений перерахунок пенсії ОСОБА_1 станом на вересень 2025 року з урахуванням заробітної плати (грошового забезпечення), вказаної (вказаного) в довідці від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495, якщо так – надати відповідне рішення про перерахунок пенсії з розрахунком стажу і заробітку, а також всіх документів, що слугували підставою його прийняття, якщо ні – письмово повідомити про це суд.
26 вересня 2025 року суд постановив ухвалу про залишення позовної заяви без руху після відкриття провадження у справі.
Позивач усунув недоліки позовної заяви.
13 березня 2026 року суд постановив ухвалу про продовження розгляду справи.
13 березня 2026 року суд постановив ухвалу про поновлення строку звернення до суду.
Як на час прийняття позовної заяви та відкриття провадження у справі, так і на час розгляду справи по суті триває широкомасштабна військова агресія російської федерації проти України, яка слугувала підставою для введення в Україні з 24 лютого 2022 року 05 години 30 хвилин воєнного стану Указом Президента України від 24 лютого 2022 року № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-ІХ «Про затвердження Указу Президента України про введення воєнного стану».
Указом Президента України від 12 січня 2026 року № 40/2026 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», затвердженим Законом України від 14 січня 2026 року № 4757-ІХ «Про затвердження Указу Президента України «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні», строк дії воєнного стану продовжений з 05 години 30 хвилин 03 лютого 2026 року строком на 90 діб.

Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.
В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначив, що з 19 листопада 2021 року перебуває на обліку в ГУ ПФУ в Донецькій області та отримує пенсію за віком відповідно до ст. 26 Закону України від 09 липня 2003 року № 1058-ІV «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (далі – Закон № 1058).
10 січня 2022 року через вебпортал електронних послуг Пенсійного фонду України позивач звернувся з заявою про перерахунок пенсії, до якої долучив архівну довідку від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495, видану Галузевим державним архівом Міністерства оборони України (далі – ГДА МОУ), з інформацією про грошове забезпечення за період з лютого 1988 року по листопад 1993 року.
Листами від 17 травня 2022 року та від 05 серпня 2024 року ГУ ПФУ в Донецькій області повідомило, що перерахунок пенсії з урахуванням грошового забезпечення, вказаного в архівній довідці, може бути проведений після перевірки первинних документів на підставі яких ця довідка видана, а також про вжиті ним заходи для проведення такої перевірки.
Листом від 14 жовтня 2024 року ГУ ПФУ в Донецькій області повідомило, що згідно з відповіддю ГДА МОУ архівна довідка належить до справ, інформація в яких має гриф «таємно»; допуск до роботи з архівними документами, які мають гриф секретності, здійснюється відповідно до Порядку організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2013 року № 939, (далі – Порядок № 939) при обов`язковій наявності довідки про допуск до державної таємниці; у працівників пенсійного органу, до повноважень яких належить проведення перевірки, допуск до державної таємниці відсутній, а тому провести перевірку неможливо.
Вважаючи протиправною відмову ГУ ПФУ в Донецькій області, оформлену листом від 14 жовтня 2024 року № 0500-0202-8/100204, у проведенні перерахунку та виплати пенсії з урахуванням архівної довідки від 31 грудня 2021 року № 179/1/12495, позивач звернувся до суду з цим позовом.
Позивач покликався на норми ст. 24, 26 Закону № 1058, п. 2.10, 4.2 Порядку подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування», затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 25 листопада 2005 року № 22-1, (далі – Порядок № 22-1) і зазначив, що має право на обчислення пенсії з урахуванням заробітної плати за період роботи до 1 липня 2000 року, а роботодавець – видати довідку про розмір заробітної плати на підставі даних, що містяться у первинних документах за відповідний період.
Позивач наводив висновки Верховного Суду, викладені в постановах від 13 лютого 2020 року у справі № 607/14668/16-а, від 29 серпня 2022 року у справі № 540/1748/19, від 26 жовтня 2022 року у справі № 808/1735/18, від 12 квітня 2021 року у справі № 219/4550/17 про те, що:
- саме на пенсійний орган покладений обов`язок проводити перевірку документів, поданих разом з заявою про перерахунок пенсії, а також обґрунтованість їх видачі з метою забезпечення не лише реалізації права особи на отримання пенсії, а й контролю за цільовим використанням коштів Пенсійного фонду;
- обов`язковою умовою для обчислення пенсії з урахуванням заробітної плати за період роботи до 1 липня 2000 року є підтвердження нарахування такої заробітної плати первинними документами;
- посилання відповідача на неможливість врахування заробітної плати у зв`язку з неможливістю проведення перевірки обґрунтованості її видачі є безпідставним, оскільки надана довідка містила посилання на особові рахунки, як на первинні документи, на підставі яких вона видана.
Позивач наголошував, що відсутність у пенсійного органу фактичної можливості провести перевірку первинних документів, на підставі яких видана архівна довідка, через наявність грифу «секретно», не може бути підставою для її неврахування при обчисленні розміру його пенсії.
Позивач вважає, що на нього не може покладатися ризик неможливості проведення пенсійним органом такої перевірки з причин, які від нього не залежать, за умови, що вимоги до форми архівної довідки дотримані, а факт роботи в установі підтверджений належним чином.
З огляду на безспірність факту проходження ним служби в Донецькому вищому військово-політичному училищі інженерних військ і зв`язку в період з січня 1988 року по грудень 1993 року, а також на відсутність у пенсійного органу зауважень щодо форми архівної довідки, позивач вважає, що ГУ ПФУ в Донецькій області мало провести перерахунок і виплату пенсії з урахуванням інформації про грошове забезпечення, що відображена в архівній довідці, однак безпідставно відмовило у цьому.
Позивач відзначив, що в контексті спірних правовідносин пенсійний орган має лише один варіант правомірної поведінки, а саме – провести перерахунок пенсії, тобто про дискреційні повноваження в даному випадку не йдеться.
Просив задовольнити позов.
Відповідач 1 – ГУ ПФУ в Донецькій області позов не визнав; доводив, що у спірних правовідносинах діяв в межах повноважень, у порядку та у спосіб, що визначені законодавством.
Зазначив, що ОСОБА_1 перебуває на обліку в ГУ ПФУ в Донецькій області з 19 листопада 2021 року як отримувач пенсії за віком відповідно до ст. 26 Закону № 1058.
10 січня 2022 року позивач звернувся з заявою про перерахунок пенсії – «допризначення у зв`язку з наданими додатковими документами» та надав архівну довідку від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495.
За принципом екстериторіальності ця заява опрацьована ГУ ПФУ в м. Києві.
Відповідач 1 вказував на те, що за результатами опрацювання заяви від 10 січня 2022 року проведений перерахунок пенсії ОСОБА_1 з урахуванням архівної довідки від 30 листопада 2021 року № 179/1/12495, проте без врахування її в розрахунок розміру пенсії.
Відомості про грошове забезпечення, відображені в архівній довідці, не враховані в розрахунок розміру пенсії через відсутність акта перевірки первинних документів.
На запит ГУ ПФУ в м. Києві ГДА МОУ повідомив про можливість організації перевірки первинних документів, на підставі яких видана архівна довідка, за певних умов.
Відповідач 1 зазначив, що відповідно до абз. 1, 5 ч. 1 ст. 40 Закону № 1058 для обчислення пенсії враховується заробітна плата (дохід) за весь період страхового стажу починаючи з 1 липня 2000 року. За бажанням пенсіонера та за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами для обчислення пенсії також враховується заробітна плата (дохід) за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд по 30 червня 2000 року незалежно від перерв. Заробітна плата (дохід) за період страхового стажу до 1 липня 2000 року враховується для обчислення пенсії на підставі документів про нараховану заробітну плату (дохід), виданих у порядку, встановленому законодавством, за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами.
При цьому відповідач 1 наголосив, що ГУ ПФУ в Донецькій області не приймало участі в опрацюванні заяви від 10 січня 2022 року та не приймало будь-яких рішень за наслідками її розгляду.
Просив відмовити в позові.
В додаткових поясненнях від 06 жовтня 2025 року відповідач 1 повідомив, що за результатами опрацювання заяви ОСОБА_1 від 10 січня 2022 року ГУ ПФУ в м. Києві здійснило перерахунок пенсії «Допризначення у зв`язку з наданими додатковими документами», однак такий перерахунок являв собою «умовну операцію» (розмір пенсії не змінився).
Відповідач 1 відзначив, що в силу положень ч. 1 ст. 40 Закону № 1058, Порядку № 22-1 і методологічних рекомендацій від 19 квітня 2017 року № 2295/08 3/24, з метою дієвого контролю за правильністю призначення пенсій та для запобігання випадків недостовірності документів існує необхідність в перевірці достовірності інформації, наведеної в архівній довідці від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495.
Станом на 02 жовтня 2025 року акт перевірки до пенсійних органів не надходив, а тому, відповідач 1 вважає, що підстави для перерахунку пенсії позивача з урахуванням архівної довідки відсутні.
Відповідач 2 – ГУ ПФУ в м. Києві правом на подання відзиву на позовну заяву не скористався.

Обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин, з посиланням на докази, на підставі яких встановлені відповідні обставини. Докази відхилені судом, та мотиви їх відхилення.
На виконання вимог ст. 90 КАС суд оцінив докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні; оцінив належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, виходячи з того, що жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили.
Відповідно до положень ч. 1 ст. 77 КАС кожна особа повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу.
За правилами абз. 1 ч. 2 ст. 77 КАС в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
З`ясовуючи чи мали місце обставини, якими обґрунтовуються вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються, а також чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, суд встановив таке.
Позивач – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , що встановлено на підставі паспорта громадянина України серії НОМЕР_1 ; реєстраційний номер облікової картки платника податків: НОМЕР_2 .
З 14 червня 2024 року місце проживання позивача зареєстровано за адресою: АДРЕСА_1 , про що свідчить витяг з реєстру територіальної громади, сформований 14 червня 2024 року за № 2024/006971702.
Позивач взятий на облік як внутрішньо переміщена особа, що підтверджено довідкою від 29 листопада 2016 року № 0000049116.
Відповідач 1 – Головне управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (ідентифікаційний код 13486010) зареєстроване як юридична особа, є суб`єктом владних повноважень та адміністративним органом.
Відповідач 2 – Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві (ідентифікаційний код 42098368) зареєстроване як юридична особа, є суб`єктом владних повноважень та адміністративним органом.
Позивач перебуває на обліку в ГУ ПФУ в Донецькій області з 19 листопада 2021 року та отримує пенсію за віком відповідно до Закону № 1058.
Як свідчить рішення про призначення пенсії від 24 листопада 2021 року № 056750007377 (дата-час розрахунку: 23 листопада 2021 року 12:48), при призначенні пенсії пенсійний орган виходив з такого:
шифр та вид пенсії – 101 пенсія за віком;
умови призначення – Закон № 1058;
середньомісячний заробіток – 6 391,83000;
дата звернення, вік, ознака роботи – 19 листопада 2021 року, […];
особливості – ВПО не зареєстрована – з 29 листопада 2016 року довічно;
тривалість стажу:
страховий стаж (неповний) – 30 років 08 місяців 27 днів;
страховий стаж до 01 січня 2004 року – 25 років 04 місяці 27 днів;
страховий стаж після 01 січня 2004 року – 05 років 04 місяці 00 днів;
коефіцієнт стажу без урахування кратності – 0,30667;
коефіцієнт стажу з урахуванням кратності ((368/100*12)*1) – 0,30667;
19 листопада 2021 року – 30 листопада 2026 року
розмір пенсії за віком (ст. 27) (6 391,83*0,30667) – 1 960,18 грн;
загальний розмір пенсії – 1 960,18 грн;
місяць підвищення розміру пенсії – 01 жовтня 2021 року;
розмір пенсії з надбавками – 1 960,18 грн;
[…].
Розрахунок заробітку для обчислення пенсії при її призначенні проведений таким чином:
загальний страховий стаж в одинарному розмірі – 30 років 08 місяців 27 днів, 368 днів;
загальний страховий стаж після 01 липня 2000 року – 08 років 10 місяців 00 днів, 106 місяців;
дата вводу заробітку – 19 листопада 2021 року;
середній заробіток за 3 попередні роки (за 2018-2020 роки) – 9 118,81 грн;
останній місяць врахованої заробітної плати – 30 квітня 2009 року;
максимальна дата оптимізації – 30 квітня 2009 року;
сума коефіцієнтів заробітної плати (до оптимізації) – 67,29811 грн;
сума коефіцієнтів заробітної плати (після оптимізації) – 49,06658 грн;
кількість місяців заробітної плати (до оптимізації) – 106;
кількість місяців, виключених оптимізацією (в межах 10%) – 36;
кількість місяців, виключених додатково (понад 10%) – 0;
кількість місяців заробітної плати (після оптимізації) – 70;
індивідуальний коефіцієнт для обчислення (до оптимізації) – 0,63489;
страховий стаж за місяці врахованої заробітної плати – 70,00000;
індивідуальний коефіцієнт для обчислення (після оптимізації) – 0,70095;
середньомісячний заробіток для обчислення – 6 391,83000.
Алгоритм розрахунку заробітку свідчить, що середньомісячний заробіток для обчислення пенсії ОСОБА_1 при її призначенні був визначений з урахуванням його заробітної плати за період страхового стажу з 01 липня 2000 року.
Суд встановив, що в період з 05 серпня 1978 року по 17 листопада 1993 року ОСОБА_1 проходив військову службу в Донецькому вищому воєнно-політичному училищі інженерних військ та військ зв`язку.
Факт проходження позивачем військової служби встановлений на підставі записів у військовому квитку серії НОМЕР_3 ; облікової картки офіцера запасу; посвідчення, виданого Донецьким вищим військовим училищем інженерних військ та військ зв`язку; диплому серії НОМЕР_4 .
Період проходження позивачем військової служби з 05 серпня 1978 року по 17 листопада 1993 року зарахований до його страхового стажу, що підтверджено розрахунком стажу (форма РС-право) та визнається пенсійними органами.
30 листопада 2021 року Галузевий державний архів Міністерства оборони України (далі – ГДА МОУ) видав архівну довідку № 179/1/12/495, в якій зазначив, що в архівних документах Донецького вищого військово-політичного училища інженерних військ і військ зв`язку (ДВВПУІВ і ВЗ) відображені нарахування грошового забезпечення ОСОБА_1 за період з лютого 1988 року по листопад 1993 року в наступних розмірах: грошова одиниця нарахувань – «руб., коп.», з листопада 1992 року – «крб, коп.»:
1988 рік – січень – не значиться; лютий – 308,00 руб; березень – 308,00 руб; квітень – 308,00 руб; травень – 308,00 руб; червень – 308,00 руб; липень – 308,00 руб., 18,00 руб; серпень – 308,00 руб; вересень – 308,00 руб; жовтень – 308,00 руб; листопад – 308,00 руб; грудень – 308,00 руб;
1989 рік – січень – 308,00 руб; лютий – 308,00 руб; березень – 308,00 руб; квітень – 308,00 руб; травень – 308,00 руб; червень – 308,00 руб; липень – 308,00 руб; серпень – 308,00 руб; вересень – 308,00 руб; жовтень – 308,00 руб; листопад – 308,00 руб; грудень – 4,76 руб., 319,00 руб;
1990 рік – січень – 374,00 руб; лютий – 374,00 руб; березень – 374,00 руб; квітень – 374,00 руб; травень – 374,00 руб; червень – 374,00 руб; липень – 374,00 руб; серпень – 374,00 руб; вересень – 374,00 руб; жовтень – 24,13 руб., 374,00 руб; листопад – 385,00 руб; грудень – 385,00 руб;
1991 рік – січень – 385,00 руб; лютий – 418,00 руб; березень – 550,00 руб; квітень – 550,00 руб; травень – 638,00 руб; червень – 638,00 руб; липень – 638,00 руб; серпень – 638,00 руб; вересень – 638,00 руб; жовтень – 858,00 руб; листопад – 858,00 руб; грудень – 858,00 руб;
1992 рік – січень – 2 284,50 руб; лютий – 2 444,74 руб; березень – 2 870,17 руб; квітень – 4 945,00 руб; травень – 3 692,00 руб; червень – 3 952,00 руб; липень – 15 475,00 руб; серпень – 8 668,00 руб; вересень – 9 124,00 руб; жовтень – 9 802,00 руб; листопад – 9 808,00 крб; грудень – 26 829,00 крб;
1993 рік – січень – 17 365,00 крб; лютий – 17 365,00 крб; березень – 66 526,00 крб; квітень – 33 752,00 крб; травень – 33 752,00 крб; червень – 34 752,00 крб; липень – нарахування відсутнє; серпень – 144 250,00 крб; вересень – 355 375,00 крб; жовтень – 478 875,00 крб; листопад – 417 125,00 крб; грудень – «-».
Архівна довідка містить примітку про те, що в роздавальних відомостях на виплату грошового забезпечення військовослужбовцям ДВВПУІВ і ВЗ в грудні 1987 року та січні 1988 року ОСОБА_1 не значиться.
За вищевказаний період відрахування до Пенсійного фонду не відображені.
Фінансові документи на виплату грошового забезпечення курсантам на зберігання до архіву не надходять, оскільки мають короткий термін зберігання (5 років).
Документи військової частини польова пошта НОМЕР_5 та військової частини НОМЕР_6 на зберігання до архіву не надходили.
Архівна довідка видана на підставі: Ф. 2067, оп. 15703с, с. 21-36; оп. 15562 с. 12.
10 січня 2022 року через вебпортал електронних послуг Пенсійного фонду України ОСОБА_1 звернувся до ГУ ПФУ в Донецькій області з заявою про перерахунок пенсії (вид перерахунку – допризначення у зв`язку з наданими додатковими документами).
Разом з заявою від 10 січня 2022 року позивач надав архівну довідку від 30 листопада 2021 року № 179/1/12/495.
За інформацією ГУ ПФУ в Донецькій області, за принципом екстериторіальності для розгляду заяви ОСОБА_1 від 10 січня 2022 року був визначений структурний підрозділ ГУ ПФУ в м. Києві.
У відзиві на позовну заяву та в додаткових поясненнях відповідач 1 вказав, що ГУ ПФУ в м. Києві провело перерахунок пенсії ОСОБА_1 за його заявою від 10 січня 2022 року, проте такий перерахунок являв собою «умовну операцію», внаслідок якої розмір пенсії не змінився.
Так, згідно з рішенням про перерахунок пенсії № 056750007377 (дата-час розрахунку: 11 січня 2022 року 09:29) пенсія ОСОБА_1 перерахована, виходячи з такого:
шифр та вид пенсії – 101 пенсія за віком;
умови призначення – Закон № 1058;
середньомісячний заробіток – 9 567,82000;
дата перерахунку, вік, ознака роботи – 10 січня 2022 року, […];
вид перерахунку – допризначення, додаткові документи (абз. 3 п. 1.7 Порядку № 22-1) (з переглядом заробітної плати);
особливості – ВПО зареєстрована – з 06 грудня 2021 року довічно;
тривалість стажу:
страховий стаж (неповний) – 30 років 08 місяців 27 днів;
страховий стаж до 01 січня 2004 року – 25 років 04 місяці 27 днів;
страховий стаж після 01 січня 2004 року – 05 років 04 місяці 00 днів;
коефіцієнт стажу без урахування кратності – 0,30667;
коефіцієнт стажу з урахуванням кратності ((368/100*12)*1) – 0,30667;
19 листопада 2021 року – 30 листопада 2021 року
розмір пенсії за віком (ст. 27) (9 567,82*0,30667) – 2 934,16 грн;
загальний розмір пенсії – 2 934,16 грн;
місяць підвищення розміру пенсії – 01 жовтня 2021 року;
розмір пенсії з надбавками – 2 934,16 грн;
01 грудня 2021 року – довічно
розмір пенсії за віком (ст. 27) (9 567,82*0,30667) – 2 934,16 грн;
загальний розмір пенсії – 2 934,16 грн;
місяць підвищення розміру пенсії – 01 жовтня 2021 року;
розмір пенсії з надбавками – 2 934,16 грн.
Алгоритм розрахунку заробітку для обчислення пенсії при її перерахунку за заявою від 10 січня 2022 року (розрахунок до рішення про перерахунок пенсії № 056750007377 (дата-час розрахунку: 11 січня 2022 року 09:29)) має такий вигляд:
загальний страховий стаж в одинарному розмірі – 30 років 08 місяців 27 днів, 368 місяців;
загальний страховий стаж після 01 липня 2000 року – 08 років 10 місяців 00 днів, 106 місяців;
дата вводу заробітку – 19 листопада 2021 року;
середній заробіток за 3 попередні роки (за 2018-2020 роки) – 9 118,81 грн;
останній місяць врахованої заробітної плати – 30 квітня 2009 року;
максимальна дата оптимізації – 30 квітня 2009 року;
сума коефіцієнтів заробітної плати (до оптимізації) – 154,63281;
сума коефіцієнтів заробітної плати (після оптимізації) – 136,40128;
кількість місяців заробітної плати (до оптимізації) – 166;
кількість місяців, виключених оптимізацією (в межах 10%) – 36;
кількість місяців, виключених додатково (понад 10%) – 0;
кількість місяців заробітної плати (після оптимізації) – 130;
індивідуальний коефіцієнт для обчислення (після оптимізації) – 0,93152;
страховий стаж за місяці врахованої заробітної плати – 130,00000;
індивідуальний коефіцієнт для обчислення (після оптимізації) – 1,04924;
середньомісячний заробіток для обчислення – 9 567,82000.
При цьому розрахунок до рішення про перерахунок пенсії № 056750007377 (дата-час розрахунку: 11 січня 2022 року 09:29) свідчить, що при перерахунку пенсії позивача за його заявою від 10 січня 2022 року врахована заробітна плата за 60 календарних місяців підряд за період страхового стажу до 01 липня 2000 року, а саме за період з 01 квітня 1988 року по 31 березня 1993 року. Відомості про заробітну плату за період з 01 квітня 1988 року по 31 березня 1993 року відповідають даним, наведеним в архівній довідці від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495.
Відповідно до розрахунку стажу (форма РС-право) при перерахунку пенсії за заявою від 10 січня 2022 року пенсійний орган врахував до страхового стажу ОСОБА_1 такі періоди:
з 05 серпня 1978 року по 17 листопада 1993 року – військова служба – інша – 15 років 03 місяці 13 днів;
з 18 листопада 1993 року по 31 грудня 2003 року – 10 років 01 місяць 14 днів;
з 01 січня 2004 року по 31 січня 2004 року – 00 років 01 місяць 00 днів;
з 02 лютого 2004 року по 30 квітня 2004 року – 05 років 03 місяці 00 днів;
всього – 30 років 08 місяців 27 днів.
Поряд із цим того ж дня (11 січня 2022 року) за заявою ОСОБА_1 від 10 січня 2022 року пенсійний орган прийняв ще одне рішення – рішення про перерахунок пенсії від 11 січня 2022 року № 056750007377 (дата-час розрахунку: 11 січня 2022 року 09:32).
Згідно з рішенням про перерахунок пенсії від 11 січня 2022 року № 056750007377 (дата-час розрахунку: 11 січня 2022 року 09:32) пенсія ОСОБА_1 перерахована, виходячи з такого:
шифр та вид пенсії – 101 пенсія за віком;
умови призначення – Закон № 1058;
середньомісячний заробіток – 6 391,83000;
дата перерахунку, вік, ознака роботи – 10 січня 2022 року, […];
вид перерахунку – допризначення, додаткові документи (абз. 3 п. 1.7 Порядку № 22-1) (з переглядом заробітної плати);
особливості – ВПО зареєстрована – з 06 грудня 2021 року довічно;
тривалість стажу:
страховий стаж (неповний) – 30 років 08 місяців 27 днів;
страховий стаж до 01 січня 2004 року – 25 років 04 місяці 27 днів;
страховий стаж після 01 січня 2004 року – 05 років 04 місяці 00 днів;
коефіцієнт стажу без урахування кратності – 0,30667;
коефіцієнт стажу з урахуванням кратності ((368/100*12)*1) – 0,30667;
19 листопада 2021 року – 30 листопада 2021 року
розмір пенсії за віком (ст. 27) (6 391,83*0,30667) – 1 960,18 грн;
загальний розмір пенсії – 1 960,18 грн;
місяць підвищення розміру пенсії – 01 жовтня 2021 року;
розмір пенсії з надбавками – 1 960,18 грн;
01 грудня 2021 року – 17 листопада 2026 року
розмір пенсії за віком (ст. 27) (6 391,83*0,30667) – 1 960,18 грн;
загальний розмір пенсії – 1 960,18 грн;
місяць підвищення розміру пенсії – 01 жовтня 2021 року;
розмір пенсії з надбавками – 1 960,18 грн;
[…].
Алгоритм розрахунку заробітку для обчислення пенсії при її перерахунку за заявою від 10 січня 2022 року (розрахунок до рішення про перерахунок пенсії від 11 січня 2022 року № 056750007377 (дата-час розрахунку: 11 січня 2022 року 09:32)) в порівнянні з відповідним розрахунком при призначенні пенсії змін не зазнав і був проведений таким чином:
загальний страховий стаж в одинарному розмірі – 30 років 08 місяців 27 днів, 368 днів;
загальний страховий стаж після 01 липня 2000 року – 08 років 10 місяців 00 днів, 106 місяців;
дата вводу заробітку – 19 листопада 2021 року;
середній заробіток за 3 попередні роки (за 2018-2020 роки) – 9 118,81 грн;
останній місяць врахованої заробітної плати – 30 квітня 2009 року;
максимальна дата оптимізації – 30 квітня 2009 року;
сума коефіцієнтів заробітної плати (до оптимізації) – 67,29811 грн;
сума коефіцієнтів заробітної плати (після оптимізації) – 49,06658 грн;
кількість місяців заробітної плати (до оптимізації) – 106;
кількість місяців, виключених оптимізацією (в межах 10%) – 36;
кількість місяців, виключених додатково (понад 10%) – 0;
кількість місяців заробітної плати (після оптимізації) – 70;
індивідуальний коефіцієнт для обчислення (до оптимізації) – 0,63489;
страховий стаж за місяці врахованої заробітної плати – 70,00000;
індивідуальний коефіцієнт для обчислення (після оптимізації) – 0,70095;
середньомісячний заробіток для обчислення – 6 391,83000.
При цьому розрахунок до рішення про перерахунок пенсії від 11 січня 2022 року № 056750007377 (дата-час розрахунку: 11 січня 2022 року 09:32) свідчить, що, як і при призначенні пенсії, середньомісячний заробіток для обчислення пенсії ОСОБА_1 визначений з урахуванням заробітної плати за період страхового стажу з 01 липня 2000 року.
Отже, фактично ГУ ПФУ в м. Києві не провело перерахунок пенсії ОСОБА_1 за його заявою від 10 січня 2022 року з урахуванням грошового забезпечення за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд по 30 червня 2000 року, відомості про яке відображені в архівній довідці від 30 листопада 2021 року № 179/1/12/495.
Впродовж 2022-2025 років ОСОБА_1 неодноразово звертався до територіальних органів Пенсійного фонду України з різними заявами, прагнучи домогтися фактичного перерахунку його пенсії з урахуванням інформації про грошове забезпечення, в архівній довідці від 30 листопада 2021 року № 179/1/12/495, за його заявою від 10 січня 2022 року.
Однак такі заяви не призвели до отримання позивачем бажаного результату – перерахунок пенсії так і не був проведений.
Так, у відповідь на звернення позивача від 02 лютого 2022 року № ВЕБ-05001-Ф-С-22-012110 листом від 17 травня 2022 року № 7706-2899/3-15/8-0500/22 ГУ ПФУ в Донецькій області, повідомило:
- ч. 1 ст. 40 Закону № 1058 визначено, що для обчислення пенсії враховується заробітна плата (дохід) за весь період страхового стажу, починаючи з 1 липня 2000 року. За бажанням пенсіонера та за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами для обчислення пенсії також враховується заробітна плата (дохід) за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд по 30 червня 2000 року незалежно від перерв;
- до заяви від 10 січня 2022 року № 199 про перерахунок пенсії (допризначення у зв`язку з наданими додатковими документами) позивач надав архівну довідку про заробітну плату за 60 місяців до липня 2000 року;
- після обчислення заробітку встановлено, що середній заробіток з урахуванням заробітку за період з 01 квітня 1988 року по 31 березня 1993 року доцільніший та складає 9 567,82 грн, коефіцієнт заробітку (після оптимізації) – 1,04924;
- відповідно до ч. 3 ст. 44, ст. 64 Закону № 1058 та Закону України від 05 квітня 2007 року № 877-V «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» (далі – Закон № 877) ГУ ПФУ в Донецькій області виконує функції контролю за достовірністю наданих документів для призначення (перерахунку) пенсій;
- 11 січня 2022 року ГУ ПФУ в Донецькій області надіслало лист № 1091/15-16 щодо проведення перевірки наданої архівної довідки;
- рішення про перерахунок пенсії по заробітній платі буде прийнято після надходження акта, складеного за результатами такої перевірки;
- у зв`язку з введенням воєнного стану здійснення перевірок на території, де проводяться бойові дії, тимчасово призупинено;
- отримати запитувану інформацію позивач зможе після закінчення правового режиму воєнного стану на підставі повторного звернення до ГУ ПФУ в Донецькій області.
У відповідь на звернення позивача від 29 червня 2024 року № ВЕБ-05001-Ф-С-24-109800 листом від 05 серпня 2024 року № 20577-16950/З-02/8-0500/24 ГУ ПФУ в Донецькій області повідомило:
- архівна довідка від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495 направлена на перевірку до підрозділу контрольно-перевірочної роботи у зв`язку з тим, що вона не підтверджена первинними документами, на підставі яких вона видана;
- листом від 17 травня 2022 року № 7706-2899/З-15/8-0500/22 позивач повідомлений про направлення до ГУ ПФУ в м. Києві запиту від 11 січня 2022 року про проведення перевірки архівної довідки;
- ГУ ПФУ в м. Києві направило лист до ГДА МОУ для узгодження дати проведення такої перевірки, оскільки перевірка довідок про заробітну плату/грошове забезпечення, виданих ГДА МОУ, проходить після надання ГДА МОУ листа-запрошення на перевірку;
- ГДА МОУ до теперішнього часу не надав лист-запрошення на перевірку;
- у зв`язку зі зверненням позивача ГУ ПФУ в Донецькій області повторно звернулося до ГУ ПФУ в м. Києві із запитом про проведення перевірки архівної довідки.
Того ж дня, 05 серпня 2024 року, ГУ ПФУ в Донецькій області звернулося до ГУ ПФУ в м. Києві з листом № 0500-0202-9/79040 «Щодо проведення перевірки архівної довідки ОСОБА_1 ».
У відповідь на лист ГУ ПФУ в м. Києві від 07 серпня 2024 року № 2600-1005-5/154607 листом від 01 жовтня 2024 року № 179/1619 ГДА МОУ повідомив, що виготовив архівну довідку на ім`я ОСОБА_1 від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495.
У зв`язку з тим, що первинні документи, за якими виконана ця архівна довідка, мають гриф секретності «секретно» (гриф не приведено у відповідність до вимог чинного законодавства України), для проведення зустрічної перевірки представникам ГУ ПФУ в м. Києві необхідно надати низку документів, а саме: посвідчення особи; припис на виконання завдання, виданий військовою частиною, установою, яка передала секретні документи на державне зберігання, а у разі її відсутності – установою вищого рівня або його правонаступником; довідку про надання допуску до державної таємниці.
ГДА МОУ повідомив, що робота з перевірки архівної довідки може бути організована за умови надання співробітниками ГУ ПФУ в м. Києві перелічених вище документів.
Листом від 07 жовтня 2024 року № 2600-1005-9/194834 ГУ ПФУ в м. Києві повідомило ГУ ПФУ в Донецькій області про те, що залишає без виконання запит ГУ ПФУ в Сумській області, звантажений до Підсистеми КПР (номер картки 92603 від 11 січня 2022 року, номер звернення 199) та лист ГУ ПФУ в Донецькій області від 05 серпня 2024 року № 0500-0202-9/79040 щодо перевірки достовірності архівної довідки від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495.
При цьому ГУ ПФУ в м. Києві покликалося на лист ГДА МОУ від 01 жовтня 2024 року № 179/1619 і стверджувала, що працівники ГУ ПФУ в м. Києві, до повноважень яких входить проведення перевірки, не мають доступу до державної таємниці, а тому провести таку перевірку неможливо.
В доповнення до листа від 05 серпня 2024 року № 20577-16950/З-02/8-0500/24 листом від 14 жовтня 2024 року № 0500-0202-8/100204 ГУ ПФУ в Донецькій області повідомило позивачеві про неможливість перевірки архівної довідки через відсутність у працівників ГУ ПФУ в м. Києві доступу до державної таємниці.
08 травня 2025 року Головне управління Пенсійного фонду України у Львівській області (далі – ГУ ПФУ у Львівській області) звернулося до ГУ ПФУ в Донецькій області з листом від 08 травня 2025 року № 1300-5210-9/62256, в якому просило надіслати акт перевірки достовірності даних, відображених в архівній довідці від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495, дані про надходження якого 02 квітня 2025 року містяться в електронній пенсійній справі ОСОБА_1 , однак інформаційно не відображаються.
13 травня 2025 року начальник управління контрольно-перевірочної роботи ГУ ПФУ в Донецькій області Завертаний Д. подав начальнику управління пенсійного забезпечення, надання страхових виплат, соціальних послуг, житлових субсидій та пільг ГУ ПФУ в Донецькій області ОСОБА_2 службову записку (вих. № 1514/10-16) «Щодо передачі за належністю листа від 08 травня 2025 року № 1300-5210-9/62256 (вх. № 10645/9 від 09 травня 2025 року).
У службовій записці йшлося про те, що управління контрольно-перевірочної роботи ГУ ПФУ в Донецькій області передає за належністю лист ГУ ПФУ у Львівській області від 08 травня 2025 року № 1300-5210-9/62256 для подальшого опрацювання та надання відповіді запитувачу, а також про те, що до управління контрольно-перевірочної роботи ГУ ПФУ в Донецькій області не надходила архівна довідка від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495 для здійснення контрольних заходів.
У відповідь на звернення позивача від 19 травня 2025 року № ВЕБ-05001-Ф-С-09227 листом від 02 червня 2025 року № 16363-15457/3-02/8-0500/25 ГУ ПФУ в Донецькій області повідомило, що відповідь по суті порушеного заявником питання вже була надана йому листом від 14 жовтня 2024 року № 0500-0202-8/100204, яке є відповіддю на звернення від 29 червня 2024 року № ВЕБ-05001-Ф-С-24-109800.
Листом від 08 травня 2025 року № 88723 Головне управління Пенсійного фонду України в Запорізькій області (далі – ГУ ПФУ в Запорізькій області) повідомило ГУ ПФУ в Донецькій області, що ним відпрацьоване звернення ОСОБА_1 за заявою від 30 квітня 2025 року № 4522 про поновлення виплати пенсії з 01 січня 2025 року та проведення перерахунку «допризначення у зв`язку з наданими додатковими документами» згідно з довідкою про заробітну плату та актом перевірки достовірності довідки (звернення від 10 січня 2022 року № 199).
ГУ ПФУ в Запорізькій області вказувало на те, що провело перерахунок пенсії з 01 січня 2025 року, при цьому звернувши увагу ГУ ПФУ в Донецькій області на необхідність доопрацювання пенсійної справи в частині урахування довідки про заробітну плату від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495 територіально, оскільки в електронній пенсійній справі не відображається акт перевірки цієї довідки.
Листом від 10 червня 2025 року № 2600-0905-9/105990 ГУ ПФУ в м. Києві в доповнення до листа від 07 жовтня 2024 року № 2600-1005-9/194834, повідомило ГУ ПФУ в Донецькій області про те, що на адресу Генерального штабу Збройних Сил України направлений лист від 30 травня 2025 року № 2600-0905-5/98187 щодо надання інформації про правонаступника Донецького вищого військово-політичного училища інженерних військ і військ зв`язку для отримання припису на виконання завдання з перевірки архівних документів з грифом секретності відповідно до Положення про забезпечення охорони державної таємниці під час здійснення контрольних функцій органами Пенсійного фонду України, затвердженого постановою правління Пенсійного фонду України від 07 грудня 2009 року № 27-8, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 12 січня 2010 року за № 9/17304, (далі – Положення № 27-8).
У звязку з тим, що проведення перевірок архівних довідок, виданих ГДА МОУ на підставі архівних документів з грифом секретності, потребує більшого періоду часу для їх організації, ГУ ПФУ в м. Києві просило ГУ ПФУ в Донецькій області визначити доцільність та оптимальний період проведення перевірки архівної довідки від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495, виданої ГДА МОУ ОСОБА_1 
13 червня 2025 року начальник управління пенсійного забезпечення, надання страхових виплат, соціальних послуг, житлових субсидій та пільг ГУ ПФУ в Донецькій області ОСОБА_3 подала заступнику начальника ГУ ПФУ в Донецькій області – начальнику управління обслуговування громадян ГУ ПФУ в Донецькій області Кириєнко О. службову записку (вих. № 22811/03-16) «Щодо доцільності перерахунку пенсії ОСОБА_1 ».
У службовій записці йшлося про те, що управління пенсійного забезпечення, надання страхових виплат, соціальних послуг, житлових субсидій та пільг ГУ ПФУ в Донецькій області на виконання листа ГУ ПФУ в м. Києві від 10 червня 2025 року № 2600-0905-9/10599 проаналізувало розрахунок заробітної плати ОСОБА_1 та дійшло висновку про доцільність архівної довідки від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495 про грошове забезпечення за період з січня 1988 року по листопад 1993 року, оскільки цей період заробітної плати враховується до оптимального при розрахунку пенсії та впливає на збільшення її розміру.
Між тим, на час розгляду справи по суті, акт перевірки достовірності даних, відображених в архівній довідці від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495, в електронній пенсійній справі ОСОБА_1 відсутній, про що свідчить скриншот з електронної пенсійної справи.
Суду не надані докази, які б свідчили про те, що ГУ ПФУ в м. Києві, ГУ ПФУ в Донецькій області чи будь-який інший територіальний орган Пенсійного фонду України прийняв рішення про перерахунок пенсії ОСОБА_1 з урахуванням грошового забезпечення за 60 календарних місяців страхового стажу підряд по 30 червня 2000 року, відомості про яке відображені в архівній довідці від 30 листопада 2021 року № 179/1/12/495.
Будь-які інші докази щодо предмета доказування учасники справи суду не надали.

Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
Ст. 46 Конституції України визначено, що громадяни мають право на соціальний захист, що включає право на забезпечення їх у разі повної, часткової або тимчасової втрати працездатності, втрати годувальника, безробіття з незалежних від них обставин, а також у старості та в інших випадках, передбачених законом.
Принципи, засади і механізми призначення, перерахунку і виплати пенсії визначає Закон України від 09 липня 2003 року № 1058-IV «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» (далі – Закон № 1058).
На час звернення позивача з заявою про перерахунок пенсії, тобто станом на 02 січня 2022 року, Закон № 1058 діяв в редакції від 01 грудня 2021 року.
Суд встановив, що на час виникнення спірних правовідносин ОСОБА_1 отримував пенсію за віком, призначену відповідно до ст. 26 Закону № 1058.
Розмір пенсії за віком установлений ст. 27 Закону № 1058, ч. 1 якої передбачено, що розмір пенсії за віком визначається за формулою:
П = Зп * Кс, де:
П – розмір пенсії, у гривнях;
Зп – заробітна плата (дохід) застрахованої особи, визначена відповідно до ст. 40 цього Закону, з якої обчислюється пенсія, у гривнях;
Кс – коефіцієнт страхового стажу застрахованої особи, визначений відповідно до ст. 25 цього Закону.
В свою чергу порядок визначення заробітної плати (доходу) для обчислення пенсії наведений у ст. 40 Закону № 1058.
Так, відповідно до абз. 1 ч. 1 ст. 40 Закону № 1058 для обчислення пенсії враховується заробітна плата (дохід) за весь період страхового стажу починаючи з 1 липня 2000 року. За бажанням пенсіонера та за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами або в разі, якщо страховий стаж починаючи з 1 липня 2000 року становить менше 60 місяців, для обчислення пенсії також враховується заробітна плата (дохід) за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд по 30 червня 2000 року незалежно від перерв.
За приписами абз. 5 ч. 1 ст. 40 Закону № 1058 заробітна плата (дохід) за період страхового стажу до 1 липня 2000 року враховується для обчислення пенсії на підставі документів про нараховану заробітну плату (дохід), виданих у порядку, встановленому законодавством, за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами, а за період страхового стажу починаючи з 1 липня 2000 року – за даними, що містяться в системі персоніфікованого обліку.
Аналіз норм ч. 1 ст. 40 Закону № 1058 зумовлює такі висновки:
- за загальним правилом для обчислення пенсії пенсійний орган враховує заробітну плату (дохід) за весь період страхового стажу починаючи з 1 липня 2000 року;
- разом з цим за бажанням пенсіонера та за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами (або в разі, якщо страховий стаж починаючи з 1 липня 2000 року становить менше 60 місяців), для обчислення пенсії також враховується заробітна плата (дохід) за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд по 30 червня 2000 року незалежно від перерв.
Підстави перерахунку пенсії, призначеної відповідно до Закону № 1058, установлені ст. 42 цього Закону.
Зокрема, згідно з абз. 2 ч. 4 ст. 42 Закону № 1058 за бажанням пенсіонера перерахунок пенсії проводиться із заробітної плати за періоди страхового стажу, зазначені в ч. 1 ст. 40 цього Закону, із застосуванням показника середньої заробітної плати (доходу), який враховувався під час призначення (попереднього перерахунку) пенсії.
Порядок звернення за перерахунком пенсії регламентований ст. 44 Закону № 1058.
Відповідно до ч. 1 ст. 44 Закону № 1058 […] (перерахунок) пенсії здійснюється за зверненням особи або автоматично (без звернення особи) у випадках, передбачених цим Законом.
Звернення за […] (перерахунком) пенсії здійснюється шляхом подання в електронній або паперовій формі заяви та інших документів, необхідних для […] (перерахунку) пенсії, до територіального органу Пенсійного фонду або до уповноваженого ним органу чи уповноваженої особи застрахованою особою особисто […].
Порядок подання та оформлення документів для […] (перерахунку) пенсії визначається правлінням Пенсійного фонду за погодженням з центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері соціального захисту населення.
За правилами, наведеними в ч. 3 ст. 44 Закону № 1058, органи Пенсійного фонду мають право вимагати відповідні документи від підприємств, організацій і окремих осіб, видані ними для оформлення пенсії, а також в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість їх видачі та достовірність поданих відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умови їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством для визначення права на пенсію. На такі перевірки не поширюється дія положень законодавства про здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Строки перерахунку пенсії визначені ст. 45 Закону № 1058.
За приписами ч. 4 ст. 45 Закону № 1058 перерахунок призначеної пенсії, крім випадків, передбачених ч. 1 ст. 35, ч. 2 ст. 38, ч. 3 ст. 42 і ч. 5 ст. 48 цього Закону, провадиться в такі строки:
у разі виникнення права на підвищення пенсії – з першого числа місяця, в якому пенсіонер звернувся за перерахунком пенсії, якщо відповідну заяву з усіма необхідними документами подано ним до 15 числа включно, і з першого числа наступного місяця, якщо заяву з усіма необхідними документами подано ним після 15 числа;
у разі настання обставин, які тягнуть за собою зменшення пенсії, – з першого числа місяця, в якому настали ці обставини, якщо вони мали місце до 15 числа включно, і з першого числа наступного місяця, якщо вони мали місце після 15 числа.
Відповідно до ч. 5 ст. 45 Закону № 1058 документи про […] (перерахунок) пенсії розглядає територіальний орган Пенсійного фонду та не пізніше 10 днів з дня їх надходження приймає рішення про […] (перерахунок) або про відмову в […] (перерахунку) пенсії.
Цей строк може бути продовжено за рішенням керівника територіального органу Пенсійного фонду України на строк проведення додаткової перевірки достовірності відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умов їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством, для визначення права на пенсію, але не більше ніж на 15 днів.
Порядок подання та оформлення документів для призначення (перерахунку) пенсій відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне пенсійне страхування» затверджений постановою правління Пенсійного фонду України від 25 листопада 2005 року № 22-1 (у редакції постанови правління Пенсійного фонду України від 07 липня 2014 року № 13-1), зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 27 грудня 2005 року за № 1566/11846 (далі – Порядок № 22-1).
На час звернення позивача з заявою про перерахунок пенсії Порядок № 22-1 діяв в редакції від 10 грудня 2021 року.
При цьому, 30 березня 2021 року набрала чинності постанова правління Пенсійного фонду України від 16 грудня 2020 року № 25-1 «Про затвердження Змін до деяких постанов правління Пенсійного фонду України», зареєстрована в Міністерстві юстиції України від 16 березня 2021 року за № 339/35961 (далі – Постанова правління ПФУ № 25-1).
Зміни, внесені до Порядку № 22-1 на підставі Постанови правління ПФУ № 25-1, передбачали застосування органами Пенсійного фонду України принципу екстериторіальному при опрацюванні заяв про призначення/перерахунок пенсії з 01 квітня 2021 року.
Запроваджена у зв`язку із змінами, внесеними до Порядку № 22-1, технологія передбачає опрацювання заяв про призначення/перерахунок пенсії бек-офісами територіальних органів Пенсійного фонду в порядку черговості надходження таких заяв незалежно від того, де було прийнято заяви та де проживає пенсіонер.
Запровадження принципу екстериторіальності мало на меті досягнення таких результатів: єдиний підхід до застосування пенсійного законодавства; централізована прозора система контролю за діями фахівців, процесів призначення та перерахунку пенсій; мінімізація особистих контактів з громадянами; відв`язка звернень та їх опрацювання від територіального принципу; попередження можливих випадків зволікань у прийнятті рішення, а також оптимізація навантаження на працівників.
Згідно з п. 1.1 розділу І Порядку № 22-1 заява про […] перерахунок […] пенсії […] (Заява про призначення/перерахунок пенсії – додаток 1); […] подається заявником до територіального органу Пенсійного фонду України (далі – орган, що призначає пенсію).
Заява про […] перерахунок пенсії […] може подаватись заявником разом зі сканованими копіями документів, які відповідають оригіналам документів та придатні для сприйняття їх змісту (мають містити чітке зображення повного складу тексту документа та його реквізитів), через вебпортал електронних послуг Пенсійного фонду України (далі – вебпортал) з використанням кваліфікованого електронного підпису […].
Відповідно до абз. 7 п. 1.8 розділу І Порядку № 22-1 днем звернення за перерахунком пенсії […] вважається день прийняття органом, що призначає пенсію, заяви з усіма необхідними документами (у разі подання заяви через вебпортал – дата реєстрації заяви зі сканованими копіями документів, […].
Документи, необхідні для перерахунку пенсії, визначені розділом ІІ Порядку № 22-1.
Так, підп. 3 п. 2.1 розділу ІІ Порядку № 22-1 передбачено, що до заяви про призначення пенсії за віком, крім іншого, додаються такі документи:
[…]
3) для підтвердження заробітної плати за період страхового стажу з 01 липня 2000 року орган, що призначає пенсію, додає індивідуальні відомості про застраховану особу (додатки 3, 4 до Положення).
За бажанням пенсіонера ним може подаватись довідка про заробітну плату (дохід) по 30 червня 2000 року (додаток 5) із зазначенням у ній назв первинних документів, на підставі яких її видано, їх місцезнаходження та адреси, за якою можливо провести перевірку відповідності змісту довідки первинним документам.
[…].
Абз. 1 п. 2.7 розділу ІІ Порядку № 22-1 установлено, що до заяви про перерахунок пенсії у зв`язку з урахуванням страхового стажу (заробітної плати) після призначення пенсії […] надаються документи, передбачені підп. 2-4 п. 2.1, п. 2.6 цього розділу.
Відповідно до п. 2.10 розділу ІІ Порядку № 22-1 довідка про заробітну плату (дохід) особи видається на підставі особових рахунків, платіжних відомостей та інших документів про нараховану та сплачену заробітну плату підприємством, установою чи організацією, де працював померлий годувальник або особа, яка звертається за пенсією. Якщо такі підприємства, установи, організації ліквідовані або припинили своє існування з інших причин, то довідки про заробітну плату видаються правонаступником цих підприємств, установ чи організацій або архівними установами.
У випадках, коли архівні установи не мають можливості видати довідку за встановленою формою з розшифровкою виплачених сум за видами заробітку, вони можуть видавати довідки, що відповідають даним, наявним в архівних фондах, без додержання цієї форми.
Установлення заробітку для обчислення пенсії на підставі показань свідків не допускається. Виписка зі штатного розпису про посадовий оклад, профспілкові квитки, квитки партій та рухів, громадських об`єднань не є документами, що засвідчують фактичний заробіток для обчислення розміру пенсії.
За правилами п. 2.23 розділу ІІ Порядку № 22-1 при поданні особою заяви в паперовій формі документи можуть бути подані як в оригіналах, так і копіях, посвідчених нотаріально або адміністрацією підприємства, установи, організації, що подає документи заявника для призначення пенсії, чи органом, що призначає пенсію.
Документи про стаж, вік та заробітну плату подаються тільки в оригіналах.
До заяви, поданої в електронній формі через вебпортал, додаються скановані копії оригіналів документів. На створені електронні копії заявник накладає кваліфікований електронний підпис. […] 
Приймання, оформлення і розгляд документів регламентовані розділом ІV Порядку № 22-1.
Відповідно до п. 4.1 розділу ІV Порядку № 22-1 заяви, що подаються особами відповідно до цього Порядку, реєструються в електронному журналі звернень органу, що призначає пенсію.
Заяви про перерахунок пенсії […] приймаються органом, що призначає пенсію, за наявності в особи всіх необхідних документів.
П. 4.2 розділу ІV Порядку № 22-1 визначено, що після реєстрації заяви та сканування копій документів засобами програмного забезпечення за принципом екстериторіальності визначається структурний підрозділ органу, що призначає пенсію, який формує атрибути сканованих документів (із зазначенням часу їх створення), електронну пенсійну справу.
Відповідно до п. 4.3 розділу ІV Порядку № 22-1 створення та обробка документів здійснюється із накладенням кваліфікованого електронного підпису працівників, відповідальних за здійснення операцій.
Рішення за результатами розгляду заяви підписується керівником органу, що призначає пенсію (іншою посадовою особою, визначеною відповідно до наказу керівника органу, що призначає пенсію, щодо розподілу обов`язків), та зберігається в електронній пенсійній справі особи.
Рішення за результатами розгляду заяви та поданих документів органом, що призначає пенсію, приймається не пізніше 10 днів після надходження заяви.
Цей строк може бути продовжено за рішенням керівника органу, що призначає пенсію, на строк проведення додаткової перевірки достовірності відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умов їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством, для визначення права на пенсію, але не більше ніж на 15 днів.
[…] 
Згідно з вимогами п. 4.7 розділу ІV Порядку № 22-1 право особи на одержання пенсії установлюється на підставі всебічного, повного і об`єктивного розгляду всіх поданих документів органом, що призначає пенсію.
Орган, що призначає пенсію, не пізніше 10 днів після винесення рішення видає або направляє особі повідомлення про призначення, відмову […] перерахунку, […] із зазначенням причин відмови та порядку його оскарження. […] 
Відповідно до п. 4.8 розділу ІV Порядку № 22-1 заява, відомості з відповідних інформаційних систем, скановані копії документів, на підставі яких призначено (перераховано) пенсію та проводиться її виплата; інша інформація, з урахуванням якої визначаються розмір призначеної пенсії та розмір пенсії до виплати, обробляються в складі електронної пенсійної справи, […]. Електронна пенсійна справа зберігається на базі централізованих інформаційних технологій.
Документи, що надійшли у паперовій формі, обробляються, реєструються та зберігаються в органі, що призначає пенсію, […].
Абз. 1 п. 4.10 розділу ІV Порядку № 22-1 установлено, що після […] перерахунку пенсії […] електронна пенсійна справа засобами програмного забезпечення передається до органу, що призначає пенсію, за місцем проживання (реєстрації, фактичного проживання) особи, […] для здійснення виплати пенсії.
Нарахована сума пенсії включається в документи для виплати пенсії не пізніше одного місяця з дня прийняття органом, що призначає пенсію, рішення про призначення, перерахунок, переведення з одного виду пенсії на інший та про поновлення виплати пенсії, а у разі призначення пенсії за віком автоматично - не пізніше одного місяця з дня надходження повідомлення про обраний особою спосіб виплати пенсії (абз. 3 п. 1 п. 4.10 розділу ІV Порядку № 22-1).
Аналіз положень п. 1.1, 4.2, 4.3, 4.8, 4.10 Порядку № 22-1 зумовлює такі висновки:
- з заявою про перерахунок пенсії особа може звернутися до будь-якого територіального органу Пенсійного фонду, через структурний підрозділ, який здійснює прийом та обслуговування осіб, (тобто сервісний центр), або подати відповідну заяву через вебпортал електронних послуг Пенсійного фонду України чи Портал Дія (п. 1.1);
- після реєстрації заяви та сканування копій документів засобами програмного забезпечення за принципом екстериторіальності визначається структурний підрозділ органу, що призначає пенсію, який формує атрибути сканованих документів, електронну пенсійну справу (п. 4.2).
При цьому зміст норм, що містяться в п. 4.2 та 4.10 Порядку № 22-1, свідчить, що сутність принципу екстериторіальності полягає у визначенні структурного підрозділу органу, що призначає пенсію, який формуватиме електронну пенсійну справу та розглядатиме по суті заяву про перерахунок пенсії, незалежно від місця проживання/перебування заявника чи місця поданням ним відповідної заяви, тобто без прив`язки до території.
- після опрацювання електронної пенсійної справи та прийняття рішення за наслідками розгляду заяви про перерахунок пенсії структурний підрозділ органу, що призначає пенсію, (тобто територіального органу Пенсійного фонду), визначений за принципом екстериторіальності, передає електронну пенсійну справу органу, що призначає пенсію, (тобто територіальному органу Пенсійного фонду), за місцем проживання (реєстрації)/фактичного місця проживання особи для здійснення виплати пенсії (п. 4.10);
- виплату пенсії проводить орган, що призначає пенсію, (тобто територіальний орган Пенсійного фонду) за місцем фактичного проживання/перебування особи.

Висновки суду по суті позовних вимог.
Звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_1 просить визнати протиправною відмову ГУ ПФУ в Донецькій області, оформлену листом від 14 жовтня 2024 року № 0500-0202-8/100204, у проведенні перерахунку та пенсії з урахуванням архівної довідки від 31 грудня 2021 року № 179/1/12495, виданої ГДА МОУ.
Суд встановив, що 10 січня 2022 року ОСОБА_1 звернувся з заявою про перерахунок пенсії (вид перерахунку – допризначення у зв`язку з наданими додатковими документами) і надав архівну довідку від 30 листопада 2021 року № 179/1/12/495.
За принципом екстериторіальності для розгляду заяви від 10 січня 2022 року був визначений структурний підрозділ ГУ ПФУ в м. Києві.
ГУ ПФУ в м. Києві провело перерахунок пенсії ОСОБА_1 за його заявою від 10 січня 2022 року, проте такий перерахунок являв собою «умовну операцію», внаслідок якої розмір пенсії позивача не змінився, про що свідчать:
- рішення про перерахунок пенсії № 056750007377 (дата-час розрахунку: 11 січня 2022 року 09:29) та алгоритм розрахунку заробітку до нього – під час цього перерахунку врахована заробітна плата за 60 календарних місяців підряд за період страхового стажу до 01 липня 2000 року, а саме за період з 01 квітня 1988 року по 31 березня 1993 року за даними, наведеними в архівній довідці від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495; середньомісячний заробіток склав 9 567,82 грн, загальний розмір пенсії – 2 934,16 грн;
- рішення про перерахунок пенсії № 056750007377 (дата-час розрахунку: 11 січня 2022 року 09:32) та алгоритм розрахунку заробітку до нього – під час цього перерахунку, як і при призначенні пенсії, середньомісячний заробіток для обчислення пенсії визначений з урахуванням заробітної плати за період страхового стажу з 01 липня 2000 року; середньомісячний заробіток склав 6 391,83 грн, загальний розмір пенсії – 1 960,18 грн.
Отже, фактично ГУ ПФУ в м. Києві не провело перерахунок пенсії ОСОБА_1 за заявою від 10 січня 2022 року з урахуванням заробітної плати (грошового забезпечення) за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд по 30 червня 2000 року, відомості про яку (яке) відображені в архівній довідці від 30 листопада 2021 року № 179/1/12/495.
Відтак, саме бездіяльність ГУ ПФУ в м. Києві, яка полягає у непроведенні ОСОБА_1 перерахунку пенсії за заявою від 10 січня 2022 року з урахуванням відомостей про грошове забезпечення, наведених в архівній довідці від 30 листопада 2021 року № 179/1/12/495, створює для позивача правові наслідки та потребує оцінки судом на відповідність критеріям, наведеним у ч. 2 ст. 2 КАС.
Зважаючи на принцип екстериторіальності опрацювання заяв про перерахунок пенсії, в контексті спірних правовідносин належним відповідачем є саме ГУ ПФУ в м. Києві як територіальний орган Пенсійного фонду, визначений за принципом екстериторіальності для розгляду заяви ОСОБА_1 від 10 січня 2022 року, а не ГУ ПФУ в Донецькій області, як помилково вважає позивач.
Той факт, що саме ГУ ПФУ в Донецькій області надавало відповіді на звернення (заяви) ОСОБА_1 , не змінює висновку суду щодо належного відповідача у цій справі.
Позаяк листи ГУ ПФУ в Донецькій області, в тому числі 14 жовтня 2024 року № 0500-0202-8/100204, не є рішеннями суб`єкта владних повноважень, не створюють для позивача правових наслідків та мають виключно інформаційний характер.
Суд встановив, що фактично перерахунок пенсії ОСОБА_1 з урахуванням відомостей про заробітну плату (грошове забезпечення) за період до 01 липня 2000 року, відображених в архівній довідці від 31 грудня 2021 року № 179/1/12495, не був проведений, оскільки:
- пенсійний орган вважав за необхідне перевірити первинні документи, на підставі яких видана архівна довідка;
- такі первинні документи містять гриф секретності і для роботи з ними потрібен допуск до державної таємниці;
- через відсутність у посадових осіб ГУ ПФУ в м. Києві, уповноважених на перевірку, допуску до державної таємниці, вони не змогли провести таку перевірку.
Надаючи оцінку правомірності бездіяльності ГУ ПФУ в м. Києві, суд виходить з такого.
Дійсно, відповідно до абз. 5 ч. 1 ст. 40 Закону № 1058 заробітна плата (дохід) за період страхового стажу до 1 липня 2000 року враховується для обчислення пенсії на підставі документів про нараховану заробітну плату (дохід), виданих у порядку, встановленому законодавством, за умови підтвердження довідки про заробітну плату первинними документами, а згідно з ч. 3 ст. 44 Закону № 1058 органи Пенсійного фонду мають право в необхідних випадках перевіряти обґрунтованість документів, поданих для перерахунку пенсії.
Верховний Суд в постановах від 13 лютого 2020 року у справі № 607/14668/16-а, від 27 березня 2020 року у справі № 607/4451/16-а, від 29 серпня 2022 року у справі № 540/1748/19 навів висновок про те, що саме на пенсійний орган покладений обов`язок щодо здійснення перевірки допустимості документів, поданих разом з заявою про призначення (перерахунок) пенсії, та обґрунтованість видачі таких документів з метою забезпечення не лише реалізації права особи на призначення та отримання пенсій, а й контролю за цільовим використанням коштів Пенсійного фонду.
Отже, пенсійні органи наділені правом перевіряти первинні документи, на підставі яких видана довідка про заробітну плату за період страхового стажу до 01 липня 2000 року.
Поряд із цим така перевірка не може тривати нескінченно.
Так, відповідно до абз. 1 ч. 5 ст. 45 Закону № 1058 за загальним правилом пенсійний орган має розглянути документи про перерахунок пенсії та не пізніше 10 днів з дня їх надходження прийняти рішення про перерахунок або про відмову в перерахунку пенсії.
Абз. 2 ч. 5 ст. 45 Закону № 1058 передбачено, що десятиденний строк розгляду заяви про перерахунок пенсії може бути продовжено за рішенням керівника територіального органу Пенсійного фонду України на строк проведення додаткової перевірки достовірності відомостей про осіб, які підлягають загальнообов`язковому державному пенсійному страхуванню, умов їх праці та інших відомостей, передбачених законодавством, для визначення права на пенсію, але не більш ніж на 15 днів.
Відтак, навіть з урахуванням необхідності проведення перевірки первинних документів, на підставі яких видана довідка про заробітну плату за період страхового стажу до 01 липня 2000 року, пенсійний орган має не більше 25 днів для прийняття рішення про перерахунок пенсії або про відмову у такому перерахунку.
ОСОБА_1 звернувся з заявою про перерахунок пенсії 10 січня 2022 року, однак в порушення вимог ч. 5 ст. 45 Закону № 1058 станом на березень 2026 року рішення про перерахунок пенсії з урахуванням відомостей про грошове забезпечення, відображених в архівній довідці, або обґрунтоване рішення про відмову у такому перерахунку так і не було прийнято.
При цьому докази прийняття керівником пенсійного органу рішення про продовження строку розгляду заяви позивача від 10 січня 2022 року на строк проведення перевірки первинних документів, на підставі яких видана архівна довідка, (але не більш ніж на 15 днів) суду не надано.
Суд вважає за необхідне відзначити, що покликання відповідача 1 на норми Закону № 877, як правову підставу для проведення перевірки первинних документів, не є доречним, позаяк відповідно до преамбули Закону № 877 цей Закон визначає правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю), а ч. 3 ст. 44 Закону № 1058 прямо передбачено, що на перевірки, передбачені цією нормою, не поширюється дія положень законодавства про здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Щодо «неможливості проведення перевірки» як підстави для неврахування відомостей про грошове забезпечення позивача за період страхового стажу до 01 липня 2000 року, відображених в архівній довідці, суд зазначає таке.
Листом від 01 жовтня 2024 року № 179/1619 ГДА МОУ повідомило ГУ ПФУ в м. Києві про те, що первинні документи, на підставі яких видана архівна довідка від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495, мають гриф секретності «секретно», а тому для проведення перевірки представникам ГУ ПФУ в м. Києві необхідно надати ряд документів, в тому числі припис на виконання завдання, виданий військовою частиною, установою, яка передала секретні документи на державне зберігання, а у разі її відсутності – установою вищого рівня або його правонаступником; довідку про надання допуску до державної таємниці.
ГУ ПФУ в м. Києві вказує на неможливість проведення перевірки через відсутність у його посадових осіб, до компетенції яких належить її проведення, допуску до державної таємниці.
З цього приводу суд зауважує, що Порядок організації та забезпечення режиму секретності в державних органах, органах місцевого самоврядування, на підприємствах, в установах і організаціях затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 18 грудня 2013 року № 939 (далі – Порядок № 939), а Положення про забезпечення охорони державної таємниці під час здійснення контрольних функцій органами Пенсійного фонду України – постановою правління Пенсійного фонду України від 07 грудня 2009 року № 27-8, зареєстрованою в Міністерстві юстиції України 12 січня 2010 року за № 9/17304, (далі – Положення № 27-8).
Згідно з п. 1 Положення № 27-8 […] з метою забезпечення охорони державної таємниці під час здійснення контрольних функцій головними управліннями Пенсійного фонду України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі (далі – органи Пенсійного фонду), на підприємствах, в установах і організаціях (далі – підприємства), діяльність яких пов`язана з державною таємницею, встановлюється єдиний порядок допуску працівників на ці об`єкти.
Відповідно до п. 2 Положення № 27-8 увесь комплекс заходів, пов`язаний з організацією та здійсненням доступу працівників органів Пенсійного фонду на підприємства, діяльність яких пов`язана з державною таємницею, для виконання контрольних функцій, здійснюється режимно-секретними органами відповідних органів Пенсійного фонду. 
П. 3 Положення № 27-8 визначено, що перевірки підприємств здійснюють працівники органів Пенсійного фонду, які обізнані з правилами робіт, пов`язаних з державною таємницею, направлені на перевірку підприємства в установленому порядку, мають відповідну форму допуску та довідку про допуск до державної таємниці, а також припис на виконання завдання відповідно до Постанови. 
Згідно з абз. 1 п. 4 Положення № 27-8 доступ працівників органів Пенсійного фонду до державної таємниці на підприємствах, що підлягають перевірці, проводиться з письмового дозволу керівника підприємства, на яке вони прибули для здійснення перевірки.
Відповідно до п. 7 Положення № 27-8 ступінь секретності інформації, до якої допускається працівник органу Пенсійного фонду, повинен відповідати формі допуску до державної таємниці, яку йому надано.
Згідно з п. 9 Положення № 27-8 надання підприємствами, діяльність яких пов`язана з державною таємницею, відомостей, які викладені в бухгалтерських книгах, звітах, кошторисах, інших документах, пов`язаних з нарахуванням, обчисленням та сплатою єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування, страхових внесків на загальнообов`язкове державне пенсійне страхування, призначенням пенсій, а також листування з цих питань повинні здійснюватися в повному обсязі відповідно до чинного законодавства та надсилатися через режимно-секретні органи, якщо ці матеріали містять секретну інформацію.
Отже, держава в особі її органів визначила порядок проведення перевірок первинних документів, на підставі яких видані довідки про заробітну плату за період страхового стажу до 01 липня 2000 року, в тому числі у випадках, коли такі документи містять гриф секретності.
Відсутність у посадових осіб ГУ ПФУ в м. Києві, до повноважень яких належить проведення перевірок, допуску до державної таємниці, не може ставитись в провину позивачеві, оскільки неможливість держави в особі її органів реалізувати запроваджені нею ж контрольні процедури не може призводити до порушення чи обмеження прав громадян, які наділені такими правами.
Відповідно до ст. 6 КАС суд при вирішенні справи керується принципом верховенства права, відповідно до якого, зокрема, людина, її права та свободи визнаються найвищими цінностями та визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
Суд враховує правову позицію Європейського суду з прав людини, викладену в рішеннях у справах «Лелас проти Хорватії» (Lelas v. Croatia), «Пінкова та Пінк проти Чеської Республіки» (PincovdandPine v. The Czech Republic), «Ґаші проти Хорватії» (Gashiv. Croatia), «Трго проти Хорватії» (Trgo v. Croatia) щодо застосування принципу «належного урядування», згідно з яким державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов`язків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.
Повертаючись до обставин справи, що розглядається, суд зауважує, що в ситуації, коли один державний орган (ГУ ПФУ в м. Києві) не спроможний провести перевірку первинних документів, на підставі яких інша державна установа (ГДА МОУ) видала архівну довідку про грошове забезпечення ОСОБА_1 , з дотриманням процедури, яку сама ж держава і встановила, негативні наслідки неможливості проведення такої перевірки мають покладатися саме на державу, а не на позивача.
Отже, неможливість проведення перевірки первинних документів, на підставі яких видана архівна довідка, через відсутність у посадових осіб ГУ ПФУ в м. Києві доступу до державної таємниці, не може бути підставою для позбавлення ОСОБА_1 права на перерахунок пенсії чи перешкоджати йому в реалізації права на обчислення розміру пенсії з враховується заробітної плати (доходу) за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд по 30 червня 2000 року незалежно від перерв.
За висновком Верховного Суду, викладеним в постановах від 29 липня 2020 року у справі № 341/1132/17, від 14 липня 2021 року у справі № 398/932/16-а, обов`язковою умовою для обчислення пенсії з урахуванням заробітної плати за період роботи до 01 липня 2000 року є підтвердження нарахування такої заробітної плати первинними документами.
В той же час в постановах від 12 квітня 2021 року у справі № 219/4550/17, від 14 липня 2021 року у справі № 398/932/16-а Верховний Суд навів висновок про те, що посилання відповідача на неможливість врахування заробітної плати у зв`язку з неможливістю проведення перевірки обґрунтованості її видачі є безпідставним, оскільки надана позивачем довідка містила посилання на особові рахунки, як первинні документи, на підставі яких вона видана, підприємство яке її видало на той час перебувало на обліку, а тому підстави для проведення перевірки поданої довідки у відповідача були відсутні.
Суд відзначає, що в архівній довідці від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495 наведена інформація про грошове забезпечення ОСОБА_1 за період проходження військової служби з лютого 1988 року по листопад 1993 року включно на підставі первинних документів Донецького вищого військово-політичного училища інженерних військ і військ зв`язку – роздавальних відомостей на виплату грошового забезпечення, які перебувають на архівному зберіганні в ГДА МОУ.
Зміст довідки відповідає вимогам п. 2.10 розділу ІІ Порядку № 22-1.
В довідці, з-поміж іншого, вказано, що «фінансові документи на виплату грошового забезпечення курсантам на зберігання до архіву не надходять […]; документи Військової частини польова пошта НОМЕР_5 та Військової частини НОМЕР_6 на зберігання до архіву не надходили».
Проте ці обставини не впливають на можливість врахування відомостей про грошове забезпечення ОСОБА_1 для обчислення пенсії, оскільки вони наведені на підставі роздавальних відомостей на виплату грошового забезпечення військовослужбовцям Донецького вищого військово-політичного училища інженерних військ і військ зв`язку.
Згідно з записами військового квитка серії НОМЕР_3 в період з 24 вересня 1982 року по 04 січня 1987 року позивач проходив військову службу на посаді заступника командира роти зв`язку командного пункту по політичній частині; з 04 січня 1987 року по 04 жовтня 1989 року – на посаді заступника командира роти зв`язку по політичній частині (командного пункту); з 04 жовтня 1989 року по 17 листопада 1993 року – на посаді помічника начальника учбового відділу.
Тобто в ці періоди позивач мав статус військовослужбовця, а не курсанта, а тому відсутність на архівному зберіганні документів про грошове забезпечення курсантів не виплаває на оцінку спірних правовідносин.
До того ж, як слушно зауважив позивач, пенсійні органи не мають зауважень щодо форми і змісту архівної довідки від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495, а період проходження ним військової служби визнається пенсійними органами і зарахований до страхового стажу.
Відтак, неможливість ГУ ПФУ в м. Києві реалізувати свої повноваження на проведення перевірки первинних документів, на підставі яких видана архівна довідка, через відсутність у його посадових осіб допуску до державної таємниці, не може бути підставою для позбавлення ОСОБА_1 права на перерахунок пенсії.
Підсумовуючи викладене, суд зазначає, що з огляду на встановлені фактичні обставини та зміст правових норм, які регулюють спірні правовідносини, відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС для повного та ефективного захисту права позивача на належне пенсійне забезпечення необхідно вийти за межі позовних вимог шляхом визнання протиправною бездіяльності ГУ ПФУ в м. Києві, яка полягає у непроведенні ОСОБА_1 перерахунку пенсії за віком за заявою від 10 січня 2022 року з урахуванням відомостей про його грошове забезпечення, наведених в архівній довідці від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495.
Висновок суду про протиправність цієї бездіяльності ґрунтується на тому, що вона не відповідає критеріям, наведеним у п. п. 3, 5 ч. 2 ст. 2 КАС, є необґрунтованою і такою, що не може вважатися добросовісною і розсудливою.
По суті відмовивши позивачеві в перерахунку пенсії, ГУ ПФУ м. Києві не забезпечило всебічний, повний та об`єктивний розгляд поданих ним документів.
Рішення ГУ ПФУ в м. Києві про перерахунок пенсії № 056750007377 (дата-час розрахунку: 11 січня 2022 року 09:29) та № 056750007377 (дата-час розрахунку: 11 січня 2022 року 09:32) не відповідають критерію обґрунтованості, позаяк з їх змісту неможливо встановити, які фактичні обставини враховував пенсійний орган, які норми права і з яких мотивів застосовував тощо.
Виходячи з встановлених фактичних обставин та правового регулювання спірних правовідносин, відповідно до ч. 2 ст. 9 КАС для повного та ефективного захисту порушеного права позивача необхідно застосувати такий спосіб захисту як зобов`язання ГУ ПФУ в м. Києві провести ОСОБА_1 перерахунок пенсії за віком з 10 січня 2022 року за його заявою від 10 січня 2022 року з врахуванням відомостей про грошове забезпечення, наведених в архівній довідці від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495, що видана ГДА МОУ та містить інформацію про грошове забезпечення ОСОБА_1 за період проходження ним військової служби в Донецькому військово-політичному училищі інженерних військ і військ зв`язку з лютого 1988 року по листопад 1993 року включно.
Суд зауважує, що з огляду на приписи п. п. 4.2, 4.10 Порядку № 22-1 належним відповідачем за позовними вимогами ОСОБА_1 є ГУ ПФУ м. Києві, структурний підрозділ якого, визначений за принципом екстериторіальності, розглядав заяву про перерахунок пенсії від 10 січня 2022 року.
Отже, саме на ГУ ПФУ м. Києві суд покладає обов`язок провести перерахунок пенсії позивача.
Поряд із цим з мотивів, які суд навів вище, не підлягають задоволенню позовні вимоги ОСОБА_1 в частині визнання протиправною відмови ГУ ПФУ в Донецькій області, оформленої листом від 14 жовтня 2024 року № 0500-0202-8/100204, у проведенні перерахунку пенсії з урахуванням архівної довідки від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495, а також в частині зобов`язання ГУ ПФУ в Донецькій області здійснити з 10 січня 2022 року перерахунок пенсії з урахуванням архівної довідки від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495.
Зокрема, лист від 14 жовтня 2024 року № 0500-0202-8/100204 є доповненням до листа ГУ ПФУ в Донецькій області від 05 серпня 2024 року № 20577-16950/З-02/8-0500/24 і містить інформацію про неможливість перевірки архівної довідки через відсутність у працівників ГУ ПФУ в м. Києві доступу до державної таємниці, яка ґрунтується на відомостях, які ГУ ПФУ в Донецькій області отримало від ГУ ПФУ в м. Києві.
Отже, лист від 14 жовтня 2024 року № 0500-0202-8/100204 має інформаційний характер та не є рішенням пенсійного органу про відмову в перерахунку пенсії чи рішенням суб`єкта владних повноважень в розумінні п. 19 ч. 1 ст. 4 КАС.
Також суд вважає за необхідне наголосити, що дискреційне повноваження – повноваження, надане адміністративному органу законом, обрати один із можливих варіантів рішення відповідно до закону та мети, з якою таке повноваження надано.
Як визначено у Рекомендації № R (80) 2 Комітету Міністрів Ради Європи щодо здійснення дискреційних повноважень адміністративними органами від 11 березня 1980 року, дискреційні повноваження означають свободу адміністрації оцінювати ситуації й приймати у них рішення, надають адміністрації простір у здійсненні вибору між вільними рішеннями.
Проявом адміністративного розсуду може бути:
а) коли норма, встановлюючи певні варіанти рішень, зобов`язує орган зробити вибір одного з варіантів;
б) коли норма уповноважує орган або посадову особу діяти на власний розсуд і при цьому настання правових наслідків не пов`язується конкретними умовами тощо.
Суд відзначає, що Закон № 1058, серед іншого, надає особі, яка звертається за призначенням (перерахунком) пенсії, право на обчислення пенсії з врахуванням заробітної плати (доходу) за будь-які 60 календарних місяців страхового стажу підряд по 30 червня 2000 року незалежно від перерв.
Відтак, за встановлених фактичних обставин, зокрема з урахуванням бажання ОСОБА_1 та враховуючи, що архівна довідка від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495 є належним документом для підтвердження заробітної плати (грошового забезпечення) за період страхового стажу до 30 червня 2000 року, у пенсійного органу був лише один варіант правомірної поведінки – прийняти рішення про перерахунок пенсії позивача за його заявою від 10 січня 2022 року.
Отже, у спірних правовідносинах повноваження пенсійного органу не є дискреційними.
Як наслідок, застосований судом спосіб захисту порушеного права позивача не становить втручання в дискреційні повноваження пенсійного органу.
Разом з цим не підлягають задоволенню позовні вимоги ОСОБА_1 в частині визнання протиправною відмови ГУ ПФУ в Донецькій області виплатити пенсію, перераховану з урахуванням архівної довідки, а також в частині покладання на ГУ ПФУ в Донецькій області обов`язку виплатити пенсію, перераховану з урахуванням архівної довідки.
Суд відзначає, що одним із наслідків запровадження принципу екстериторіальності стало розмежування функцій пенсійних органів з розгляду заяв про призначення (перерахунок) пенсії та проведення виплати пенсії.
Сутність принципу екстериторіальності полягає у визначенні структурного підрозділу органу, що призначає пенсію, який розглядатиме по суті заяву про призначення (перерахунок) пенсії, незалежно від місця проживання/перебування заявника чи місця поданням ним відповідної заяви, тобто без прив`язки до території.
Після прийняття рішення за наслідками розгляду заяви про призначення (перерахунок) пенсії структурний підрозділ органу, що призначає пенсію, визначений за принципом екстериторіальності, передає електронну пенсійну справу органу, що призначає пенсію, за місцем проживання (реєстрації)/фактичного місця проживання особи для здійснення виплати пенсії. Виплату пенсії проводить орган, що призначає пенсію, за місцем фактичного проживання/перебування особи.
Суд зауважує, що в контексті спірних правовідносин ГУ ПФУ в м. Києві області не є органом, що призначає пенсію, до обов`язків (повноважень) якого належить виплата ОСОБА_1 пенсії. Таким органом є ГУ ПФУ в Донецькій області.
Разом з цим, як на час звернення позивача до суду з цим позовом, так і на час розгляду цієї справи по суті, перерахунок пенсії ОСОБА_1 за його заявою від 10 січня 2022 року з урахуванням відомостей про грошове забезпечення, відображених в архівній довідці, ГУ ПФУ в м. Києві ще не проводило і рішення про такий перерахунок до ГУ ПФУ в Донецькій області ще не надсилало.
Аналіз положень п. п. 4.2, 4.10 Порядку № 22-1 зумовлює висновок, що в контексті спірних правовідносин до повноважень ГУ ПФУ в м. Києві належить прийняття рішення про перерахунок пенсії ОСОБА_1 та направлення цього рішення до ГУ ПФУ в Донецькій області. Виплата ж пенсії після її перерахунку – повноваження ГУ ПФУ в Донецькій області.
Однак перерахунок пенсії позивача на виконання цього рішення суду ще не проведений, відповідне рішення ГУ ПФУ в м. Києві до ГУ ПФУ в Донецькій області ще не надходило.
Відтак, відсутні правові та фактичні підстави для визнання протиправною відмови ГУ ПФУ в Донецькій області у виплаті позивачеві пенсії після її перерахунку з урахуванням грошового забезпечення, відображеного в архівній довідці, та покладання на ГУ ПФУ в Донецькій області будь-яких обов`язків, в тому числі щодо виплати ОСОБА_1 пенсії після її перерахунку.
Таким чином, позовні вимоги підлягають задоволенню частково.
Суд вважає за необхідне зауважити, що в прохальній частині позовної заяви допущена помилка під час зазначення дати архівної довідки, а саме вказана дата «31 грудня 2021 року», однак на підставі наданих письмових доказів суд встановив, що ГДА МОУ видало архівну довідку не 31 грудня 2021 року, а 30 грудня 2021 року, проте така помилка носить технічний характер та не спростовує висновків суду по суті позовних вимог.
Суд надав оцінку основним доводам і запереченням сторін. Решта доводів і заперечень сторін не спростовують висновків суду по суті позовних вимог.

Розподіл судових витрат.
Відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Згідно з ч. 3 ст. 139 КАС при частковому задоволенні позову судові витрати покладаються на обидві сторони пропорційно до розміру задоволених позовних вимог.
Позивачем документально підтверджені судові витрати по сплаті судового збору в сумі 968,96 грн (квитанція від 11 червня 2025 року).
Визначаючи кількість вимог немайнового характеру, заявлених позивачем, суд враховує, що вимога про визнання протиправними акта, дії чи бездіяльності як передумова для застосування інших способів захисту порушеного права (скасування або визнання нечинним рішення чи окремих його положень, зобов`язання прийняти рішення, вчинити дії чи утриматися від їх вчинення тощо) як наслідків протиправності акта, дій чи бездіяльності є однією вимогою.
Суд дійшов висновку про задоволення позовних вимог, а тому за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ПФУ в м. Києві, бездіяльність якого визнана протиправною, на користь позивача підлягають присудженню судові витрати по сплаті судового збору в сумі 968,96 грн.
Також позивач просить відшкодувати витрати на професійну правничу допомогу в розмірі 6 000,00 грн.
Вирішуючи питання відшкодування витрат на професійну правничу допомогу, суд враховує таке.
Згідно зі ст. 16 КАС учасники справи мають право користуватися правничою допомогою. Представництво в суді як вид правничої допомоги здійснюється виключно адвокатом (професійна правнича допомога), крім випадків, встановлених законом.
П. 1 ч. 3 ст. 132 КАС визначено, що до витрат, пов`язаних з розглядом справи, належать витрати на професійну правничу допомогу.
Ст. 134 КАС передбачено, що витрати, пов`язані з правничою допомогою адвоката, несуть сторони, крім випадків надання правничої допомоги за рахунок держави. За результатами розгляду справи витрати на правничу допомогу адвоката підлягають розподілу між сторонами разом з іншими судовими витратами, за винятком витрат суб`єкта владних повноважень на правничу допомогу адвоката.
Згідно з ч. 3 ст. 134 КАС для цілей розподілу судових витрат:
1) розмір витрат на правничу допомогу адвоката, в тому числі гонорару адвоката за представництво в суді та іншу правничу допомогу, пов`язану зі справою, включаючи підготовку до її розгляду, збір доказів тощо, а також вартість послуг помічника адвоката визначаються згідно з умовами договору про надання правничої допомоги та на підставі доказів щодо обсягу наданих послуг і виконаних робіт та їх вартості, що сплачена або підлягає сплаті відповідною стороною або третьою особою;
2) розмір суми, що підлягає сплаті в порядку компенсації витрат адвоката, необхідних для надання правничої допомоги, встановлюється згідно з умовами договору про надання правничої допомоги на підставі доказів, які підтверджують здійснення відповідних витрат.
Розмір витрат на оплату послуг адвоката, виходячи із положень ч. 5 ст. 134 КАС, має бути співмірним із: 1) складністю справи та виконаних адвокатом робіт (наданих послуг); 2) часом, витраченим адвокатом на виконання відповідних робіт (надання послуг); 3) обсягом наданих адвокатом послуг та виконаних робіт; 4) ціною позову та (або) значенням справи для сторони, в тому числі впливом вирішення справи на репутацію сторони або публічним інтересом до справи.
Відповідно до ч. 6 ст. 134 КАС у разі недотримання вимог ч. 5 цієї статті суд може, за клопотанням іншої сторони, зменшити розмір витрат на правничу допомогу, які підлягають розподілу між сторонами.
Обов`язок доведення неспівмірності витрат покладається на сторону, яка заявляє клопотання про зменшення витрат на оплату правничої допомоги адвоката, які підлягають розподілу між сторонами (ч. 7 ст. 134 КАС).
Отже, саме зацікавлена сторона має вчинити певні дії, спрямовані на відшкодування з іншої сторони витрат на професійну правничу допомогу, а інша сторона має право на відповідні заперечення проти таких вимог.
Згідно з п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону України від 05 липня 2012 року № 5076-VI «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» (далі Закон № 5076) договір про надання правової допомоги домовленість, за якою одна сторона (адвокат, адвокатське бюро, адвокатське об`єднання) зобов`язується здійснити захист, представництво або надати інші види правової допомоги другій стороні (клієнту) на умовах і в порядку, що визначені договором, а клієнт зобов`язується оплатити надання правової допомоги та фактичні витрати, необхідні для виконання договору.
П. 9 ч. 1 ст. 1 Закону № 5076 встановлено, що представництво вид адвокатської діяльності, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в цивільному, господарському, адміністративному та конституційному судочинстві, в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами, прав і обов`язків потерпілого під час розгляду справ про адміністративні правопорушення, а також прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.
Інші види правової допомоги види адвокатської діяльності з надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу діяльності клієнта, складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, недопущення їх порушень, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення (п. 6 ч. ст. 1 Закону № 5076).
Відповідно до ст. 19 Закону № 5076 видами адвокатської діяльності є:
1) надання правової інформації, консультацій і роз`яснень з правових питань, правовий супровід діяльності юридичних і фізичних осіб, органів державної влади, органів місцевого самоврядування, держави;
2) складення заяв, скарг, процесуальних та інших документів правового характеру;
3) захист прав, свобод і законних інтересів підозрюваного, обвинуваченого, підсудного, засудженого, виправданого, особи, стосовно якої передбачається застосування примусових заходів медичного чи виховного характеру або вирішується питання про їх застосування у кримінальному провадженні, особи, стосовно якої розглядається питання про видачу іноземній державі (екстрадицію), а також особи, яка притягається до адміністративної відповідальності під час розгляду справи про адміністративне правопорушення;
4) надання правової допомоги свідку у кримінальному провадженні;
5) представництво інтересів потерпілого під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, прав і обов`язків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні;
6) представництво інтересів фізичних і юридичних осіб у судах під час здійснення цивільного, господарського, адміністративного та конституційного судочинства, а також в інших державних органах, перед фізичними та юридичними особами;
7) представництво інтересів фізичних і юридичних осіб, держави, органів державної влади, органів місцевого самоврядування в іноземних, міжнародних судових органах, якщо інше не встановлено законодавством іноземних держав, статутними документами міжнародних судових органів та інших міжнародних організацій або міжнародними договорами, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України;
8) надання правової допомоги під час виконання та відбування кримінальних покарань.
Адвокат може здійснювати інші види адвокатської діяльності, не заборонені законом.
Відповідно до ст. 30 Закону № 5076 гонорар є формою винагороди адвоката за здійснення захисту, представництва та надання інших видів правової допомоги клієнту.
Порядок обчислення гонорару (фіксований розмір, погодинна оплата), підстави для зміни розміру гонорару, порядок його сплати, умови повернення тощо визначаються в договорі про надання правової допомоги.
При встановленні розміру гонорару враховуються складність справи, кваліфікація та досвід адвоката, фінансовий стан клієнта й інші істотні обставини. Гонорар має бути розумним і враховувати витрачений адвокатом час.
Вирішуючи питання про розподіл судових витрат, суд має враховувати, що розмір відшкодування судових витрат, не пов`язаних зі сплатою судового збору, повинен бути співрозмірним з ціною позову, тобто не має бути явно завищеним порівняно з ціною позову. Також судом мають бути враховані критерії об`єктивного визначення розміру суми послуг адвоката. У зв`язку з цим суд з урахуванням конкретних обставин може обмежити такий розмір з огляду на розумну необхідність судових витрат для конкретної справи.
Суд також має враховувати чи пов`язані ці витрати з розглядом справи, чи є розмір таких витрат обґрунтованим та пропорційним до предмета спору, значення справи для сторін, в тому числі чи міг результат її вирішення вплинути на репутацію сторони або чи викликала справа публічний інтерес тощо.
Визначаючись з відшкодуванням понесених витрат на правничу допомогу, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалене судове рішення, всі понесені нею витрати на професійну правничу допомогу, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та його адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, враховуючи такі критерії, як складність справи, витрачений адвокатом час, значення спору для сторони тощо.
Велика Палата Верховного Суду вказала на те, що при визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їхнього розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін (п. 21 додаткової постанови Великої Палати Верховного Суду від 19 лютого 2020 року у справі № 755/9215/15-ц).
У свою чергу, в підтвердження здійсненої правової допомоги, необхідно долучати й розрахунок погодинної вартості правової допомоги, наданої у справі, який має бути передбачений договором про надання правової допомоги, та може міститися у акті приймання-передачі послуг за договором.
Розрахунок платної правової допомоги повинен відображати вартість години за певний вид послуги та час витрачений на: участь у судових засіданнях; вчинення окремих процесуальних дій поза судовим засіданням; ознайомлення з матеріалами справи в суді тощо.
Слід зазначити, що як вказано у рішенні Конституційного Суду України від 30 вересня 2009 року № 23рп/2009, правова допомога є багатоаспектною, різною за змістом, обсягом та формами і може включати консультації, роз`яснення, складення позовів і звернень, довідок, заяв, скарг, здійснення представництва, зокрема в судах та інших державних органах тощо. Вибір форми та суб`єкта надання такої допомоги залежить від волі особи, яка бажає її отримати. Право на правову допомогу це гарантована державою можливість кожної особи отримати таку допомогу в обсязі та формах, визначених нею, незалежно від характеру правовідносин особи з іншими суб`єктами права.
При цьому необхідно враховувати, що склад та розмір витрат, пов`язаних з оплатою правової допомоги, входить до предмета доказування у справі. На підтвердження цих обставин суду повинні бути надані договір про надання правової допомоги (договір доручення, договір про надання юридичних послуг та ін.), документи, що свідчать про оплату гонорару та інших витрат, пов`язаних із наданням правової допомоги, оформлені у встановленому законом порядку (квитанція до прибуткового касового ордера, платіжне доручення з відміткою банку або інший банківський документ, касові чеки, посвідчення про відрядження). Зазначені витрати мають бути документально підтверджені та доведені. Відсутність документального підтвердження витрат на правову допомогу, а також розрахунку таких витрат є підставою для відмови у задоволенні вимог про відшкодування таких витрат.
Саме такі висновки наведені Верховним Судом, зокрема в постанові від 20 вересня 2023 року у справі № 820/3388/18.
На підтвердження витрат позивача на професійну правничу допомогу суду надані такі докази:
1. ордер про надання правничої (правової) допомоги серії АР № 1238750 від 06 червня 2025 року, згідно з яким адвокат Романок А.Ф., яка здійснює свою діяльність на підставі свідоцтва на право заняття адвокатською діяльністю від 19 березня 2024 року № 04, на підставі договору про надання правової допомоги від 06 червня 2025 року № б/н уповноважена надати правничу (правову) допомогу ОСОБА_1 , серед іншого, в Донецькому окружному адміністративному суді;
2. договір про надання правової допомоги від 06 червня 2025 року б/н, укладений між адвокатом Романок А.Ф. та ОСОБА_1 .
Відповідно до п. 1.1 Договору клієнт доручив, а адвокат прийняла на себе обов`язки з надання правової допомоги консультацій і роз`яснень з правових питань, правового супроводу клієнта, складення заяв, скарг, запитів, процесуальних та інших документів, спрямованих на забезпечення реалізації прав, свобод і законних інтересів клієнта, а також на сприяння їх відновленню в разі порушення.
Згідно з п. 1.3 Договору адвокат здійснює представництво клієнта, що полягає в забезпеченні реалізації прав і обов`язків клієнта в державних органах […], а також в судах України усіх інстанцій та спеціалізацій, […].
П. 3.1 Договору передбачено, що розмір оплати праці адвоката за надані юридичні послуги, а також умови та порядок розрахунків визначаються за домовленістю сторін, про що складається відповідна додаткова угода, яка є невід`ємною частиною цього договору.
3. додаткова угода № 1 від 09 червня 2025 року до договору про надання правничої допомоги від 06 червня 2025 року б/н, яка визначає перелік правничої допомоги та порядок оплати гонорару адвоката за надану правничу допомогу.
Відповідно до п. 1-2 Додаткової угоди сторони домовились, що адвокат надає правничу допомогу, яка полягає у наданні консультацій, аналізі судової практики та складенні позовної заяви про визнання дій ГУ ПФУ в Донецькій області протиправними та зобов`язання вчинити дії.
Вартість послуг – 6 000,00 грн. 
За надану правничу допомогу, зазначену у п. 2 Додаткової угоди, клієнт сплачує адвокату 6 000,00 грн.
Згідно з підп. 7.1 п. 7 Додаткової угоди правнича допомога вважається наданою після підписання акту приймання-передачі надання відповідної правничої допомоги, який підписується сторонами.
Відповідно до підп. 7.2 п. 7 Додаткової угоди адвокат надає клієнту акт приймання-передачі наданих юридичних послуг, в якому зазначається зміст послуг, розмір гонорару, який підлягає сплаті відповідно до умов договору.
За правилами підп. 7.3 п. 7 Додаткової угоди клієнт зобов`язаний протягом дня з моменту отримання акту приймання-передачі наданих послуг підписати його або протягом вказаного строку надати письмове заперечення, в якому обґрунтувати причину відмови від приймання наданих юридичних послуг та підписання відповідного акту.
Відповідно до підп. 7.4 п. 7 Додаткової угоди якщо протягом строку, вказаного в підп. 7.3 цієї Додаткової угоди клієнт не підписав акт приймання-передачі наданої правової допомоги і не надав письмове заперечення, юридичні послуги вважається наданою та прийнятою клієнтом і підлягає оплаті протягом 2-х днів;
4. акт наданих послуг від 10 червня 2025 року, згідно з яким адвокат надала клієнту такі юридичні послуги: надання консультацій, аналіз судової практики та позовної заяви про визнання дій ГУ ПФУ в Донецькій області протиправними та зобов`язання вчинити дії – 6 000, грн, всього – 6 000,00 грн.
Суд відзначає, що матеріалами справи підтверджений факт подання адвокатом Романок А.Ф. позовної заяви та заяв (клопотань) в інтересах ОСОБА_1 .
Таким чином, факт надання адвокатом Романок А.Ф. професійної правничої допомоги ОСОБА_1 підтверджений належними і допустимими доказами.
Разом з тим, суд не зобов`язаний присуджувати стороні, на користь якої ухвалено рішення, всі витрати на професійну правничу допомогу адвоката, якщо, керуючись принципами справедливості та верховенства права, суд встановить, що розмір гонорару, визначений стороною та її адвокатом, є завищеним щодо іншої сторони спору, зважаючи на складність справи, витрачений адвокатом час та неспівмірність у порівнянні з ринковими цінами адвокатських послуг та умовами договору тощо.
При визначенні суми відшкодування суд має виходити з критерію реальності адвокатських витрат (встановлення їхньої дійсності та необхідності), а також критерію розумності їх розміру, виходячи з конкретних обставин справи та фінансового стану обох сторін.
Суд оцінив заявлену до відшкодування суму витрат на професійну правничу допомогу з точки зору реальності адвокатських витрат (встановлення їх дійсності та необхідності), а також з точки зору розумності їх розміру та дійшов висновку, що заявлена до відшкодування сума витрат відповідає критеріям співмірності і розумності в контексті обставин цієї справи.
Заперечень щодо неспівмірності витрат на професійну правничу допомогу відповідачі не висловлювали.
Поряд із цим суд враховує, що позовні вимоги заявлені до неналежного відповідача, у задоволенні позовних вимог в частині виплати пенсії суд відмовив, а тому присудженню на користь позивача за рахунок бюджетних асигнувань ГУ ПФУ в м. Києві, бездіяльність якого визнана протиправною, підлягають судові витрати на професійну правничу допомогу в сумі 3 000,00 грн, пропорційно до задоволеної частини вимог.
Керуючись ст. ст. 2, 12, 241, 242, 243, 244, 245, 246, 250, 251, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

вирішив:

1. Адміністративний позов ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_2 , місце проживання: АДРЕСА_2 ) до Головного управління Пенсійного фонду України в Донецькій області (ідентифікаційний код 13486010, місцезнаходження: 84122, Донецька обл., м. Слов`янськ, пл. Соборна, буд. 3), Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві (ідентифікаційний код 42098368, місцезнаходження: 04053, м. Київ, вул. Бульварно-Кудрявська, буд. 16) про визнання дій протиправними і зобов`язання вчинити певні дії – задовольнити частково.
2. Визнати протиправною бездіяльність Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві, яка полягає у непроведенні ОСОБА_1 перерахунку пенсії за віком за заявою від 10 січня 2022 року з урахуванням відомостей про його грошове забезпечення, наведених в архівній довідці від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495, що видана Галузевим державним архівом Міністерства оборони України.
3. Зобов`язати Головне управління Пенсійного фонду України в м. Києві провести ОСОБА_1 перерахунок пенсії за віком з 10 січня 2022 року за заявою від 10 січня 2022 року з врахуванням відомостей про грошове забезпечення, наведених в архівній довідці від 30 грудня 2021 року № 179/1/12495, що видана Галузевим державним архівом Міністерства оборони України та містить інформацію про грошове забезпечення ОСОБА_1 за період проходження ним військової служби в Донецькому військово-політичному училищі інженерних військ і військ зв`язку з лютого 1988 року по листопад 1993 року включно.
4. В іншій частині позовних вимог – відмовити.
5. Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Головного управління Пенсійного фонду України в м. Києві на користь ОСОБА_1 судові витрати по сплаті судового збору в сумі 968 (дев`ятсот шістдесят вісім) гривень 96 копійок, а також витрати на професійну правничу допомогу в сумі 3 000 (три тисячі) гривень 00 копійок.
6. Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
7. Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Першого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
8. Повне судове рішення складено 13 березня 2026 року. 

Суддя Т.О. Кравченко