КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
13 квітня 2026 року м. Київ справа №320/17692/25
Київський окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Горобцової Я.В., розглянувши в порядку письмового провадження за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКИЙ СЕРВІСНИЙ ПАРТНЕР» до Антимонопольного комітету України про визнання протиправним та скасування рішення, стягнення коштів,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Товариства з обмеженою відповідальністю «УКРАЇНСЬКИЙ СЕРВІСНИЙ ПАРТНЕР» (далі також – ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ СЕРВІСНИЙ ПАРТНЕР», позивач) до Антимонопольного комітету України (далі також – АМКУ, відповідач), в якій позивач просить суд:
- визнати протиправним та скасувати Рішення Комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 11 лютого 2025 року № 2058-р/пк-пз (далі також – оскаржуване рішення);
- стягнути з відповідача на користь позивача кошти на відшкодування майнової шкоди, завданої позивачу протиправним рішенням від 11 лютого 2025 року № 2058-р/пк-пз у розмірі 55 370, 00 грн. 
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив про дотримання ним порядку проведення процедури закупівлі та, відповідно, безпідставність протилежних висновків відповідача.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 19 травня 2025 року відкрито спрощене позовне провадження в адміністративній справі без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві наголошує, що оскаржуване рішення прийняте відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені в наданому суду відзиві.
Відповідачем подано заяву із запереченнями проти розгляду даної справи за правилами спрощеного позовного провадження без виклику сторін.
Відповідно до частини 2 статті 257 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також – КАС України), за правилами спрощеного позовного провадження може бути розглянута будь-яка справа, віднесена до юрисдикції адміністративного суду, за винятком справ, зазначених у частині четвертій цієї статті.
При цьому, згідно з частиною 5 статті 262 КАС України, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін.
Суд може відмовити в задоволенні клопотання сторони про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін:
1) у випадках, визначених статтею 263 цього Кодексу;
2) якщо характер спірних правовідносин та предмет доказування у справі незначної складності не вимагають проведення судового засідання з повідомленням сторін для повного та всебічного встановлення обставин справи (частина 6 статті 262 КАС України). 
Суд зазначає, що ухвалою про відкриття провадження у цій справі сторонам була надана можливість повною мірою скористатися своїми процесуальними правами, у тому числі, але не виключно, надати суду відзив на позовну заяву, відповідь на відзив, заперечення, пояснення з приводу заявлених позовних вимог, а також докази, які заздалегідь надсилаються або надаються особою, яка їх подає, іншим учасникам справи.
Крім того, кожен з учасників справи має право безпосередньо знайомитися з її матеріалами, зокрема з аргументами іншої сторони, та реагувати на ці аргументи відповідно до вимог КАС України.
Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідність призначення до розгляду справи з викликом її учасників.
Враховуючи предмет і підстави позову, суд дійшов до висновку про відмову в задоволенні заяв представника відповідача про розгляд справи в судовому засіданні з повідомленням сторін, оскільки спірні правовідносини та предмет доказування у даній справі не вимагають його проведення для повного та всебічного встановлення обставин справи.
АМКУ також заявлено клопотання про залучення до участі у справі в якості третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору – Державний центр зайнятості, як Замовника процедури закупівлі.
Дослідивши матеріали справи, суд дійшов висновку про безпідставність вказаного вище клопотання відповідача та відсутність підстав для його задоволення. 
Позивачем надано відповідь на відзив, в якому він зазначив, що замовником після прийняття скарги до розгляду самостійно внесено зміни до тендерної документації, тому просив суд скасувати оскаржуване рішення.
Розглянувши подані документи і матеріали, з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив таке.
Державним центром зайнятості 14 січня 2025 року в електронній системі закупівель було оприлюднено оголошення про проведення процедури закупівлі «Послуги з комплексного прибирання службових приміщень і прибудинкової території установ Державної служби зайнятості в західному регіоні України (Волинська, Закарпатська, Івано-Франківська, Львівська, Рівненська, Тернопільська, Хмельницька та Чернівецька області) (далі також – Закупівля), ідентифікатор закупівлі UA-2025-01-14-016203-a та розміщено на сайті Уповноваженого органу prozorro.gov.ua Тендерну документацію з додатками.
31 січня 2025 року ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ СЕРВІСНИЙ ПАРТНЕР» (далі також – Скаржник) подано скаргу № UA-2025-01-14-016203.а.с3 до Комісії Антимонопольного комітету України щодо деяких умов Тендерної документації даної Закупівлі. 
Рішенням Комісії від 04 лютого 2025 року № 1595-р/пк-пз Скарга була прийнята до розгляду в частині, зазначеній у пункті 2 мотивувальної частини рішення та зобов`язано Замовника надати пояснення по суті Скарги.
Замовник шляхом розміщення листа на веб-порталі Уповноваженого органу надав пояснення по суті Скарги.
Рішенням відповідача від 11 лютого 2025 року № 2058-р/пк-пз було відмовлено в задоволенні скарги ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ СЕРВІСНИЙ ПАРТНЕР».
Не погоджуючись з таким рішенням відповідача, позивач звернувся до суду з даним позовом.
Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.
Відповідно до статті 19 Конституції України (тут і далі нормативно-правові акти наведені у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад визначає Закон України «Про публічні закупівлі» (далі також – Закон №922-VIII).
Відповідно до частини 4 статті 7 Закону №922-VIII, Рахункова палата, Антимонопольний комітет України, центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України.
За правилами частини 1 статті 18 Закону №922-VIII, Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав і законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює Комісію (комісії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель та здійснює інші повноваження, визначені цим Законом та Законом України «Про Антимонопольний комітет України». Рішення Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель ухвалюються від імені Антимонопольного комітету України.
Згідно із частиною 16 статті 18 Закону №922-VIII, орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення на підставі інформації, розміщеної в електронній системі закупівель станом на момент подання скарги, та інформації, одержаної за скаргою.
Орган оскарження має право залучати для отримання консультацій та експертних висновків представників державних органів (за погодженням з керівниками державних органів), експертів і спеціалістів, які не можуть бути пов`язаними особами та володіють спеціальними знаннями, необхідними для професійного та неупередженого розгляду скарги.
Суб`єкт оскарження та замовник можуть надавати висновки експертів і спеціалістів, які володіють спеціальними знаннями.
Висновки представників державних органів, експертів та спеціалістів оприлюднюються в електронній системі закупівель та долучаються до матеріалів справи про розгляд скарги.
Для розгляду скарг орган оскарження має право запитувати і отримувати в електронному вигляді у замовників, учасників процедури закупівлі, контролюючих органів, Уповноваженого органу, інших осіб відповідні інформацію, документи та матеріали щодо проведення процедур закупівель. Порядок організації формування таких запитів та отримання інформації через електронну систему закупівель визначається Регламентом роботи Комісії з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
Замовники, учасники процедури закупівлі, контролюючі органи, Уповноважений орган, інші особи протягом трьох робочих днів з дня отримання запиту органу оскарження, але не пізніше дня, що передує дню розгляду скарги, повинні подати до органу оскарження шляхом оприлюднення в електронній системі закупівель відповідні інформацію, документи та матеріали щодо проведення процедур закупівель.
Інформація, документи та інші матеріали, які суб`єкт оскарження та/або замовник вважають необхідними долучити до розгляду скарги, повинні бути подані не пізніше ніж за три робочі дні до дати розгляду скарги Комісією з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель через електронну систему закупівель. Зазначена інформація, документи та матеріали подаються в електронному вигляді з накладенням кваліфікованого електронного підпису, що вважається таким відповідно до Закону України «Про електронні довірчі послуги», шляхом заповнення електронних форм з окремими полями.
У разі порушення суб`єктом оскарження, замовником строків та порядку подання інформації, передбачених цією частиною, така інформація може бути не врахована органом оскарження під час розгляду такої скарги. 
Відповідно до частини 18 статті 18 Закону №922-VIII, за результатами розгляду скарги орган оскарження має право прийняти рішення:
1) про встановлення або відсутність порушень процедури закупівлі (у тому числі порушення порядку оприлюднення або неоприлюднення інформації про процедури закупівлі, передбаченої цим Законом);
2) про заходи, що повинні вживатися для їх усунення, зокрема зобов`язати замовника повністю або частково скасувати свої рішення, надати необхідні документи, роз`яснення, усунути будь-які дискримінаційні умови (у тому числі ті, що зазначені в технічній специфікації, яка є складовою частиною тендерної документації), привести тендерну документацію у відповідність із вимогами законодавства або за неможливості виправити допущені порушення відмінити процедуру закупівлі. 
Системний аналіз наведених норм дає підстави стверджувати, що одним із основних завдань Антимонопольного комітету України, є участь у формуванні та реалізації конкурентної політики, що реалізується шляхом здійснення державного контролю за дотриманням законодавства про захист економічної конкуренції, у тому числі запобіганню, виявленню і припиненню порушень законодавства у такій сфері, останній має право вживати заходів щодо порушників цього законодавства.
Суд зазначає, що діяльність комісії АМКУ, у першу чергу спрямована на захист інтересів учасників публічних закупівель та чесної конкуренції під час їх проведення, оскільки за допомогою рішень, які вона приймає, відбувається своєрідне регулювання відносин, що складаються під час проведення процедур закупівлі.
Постановою Кабінету Міністрів України від 12 жовтня 2022 р. № 1178 (в редакції постанови Кабінету Міністрів України від 12 травня 2023 р. № 471) затверджено Особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (діла також – Особливості № 1178).
Згідно із пунктом 24 Особливостей № 1178, Замовник самостійно та безоплатно через авторизований електронний майданчик оприлюднює в електронній системі закупівель відповідно до Порядку розміщення інформації про публічні закупівлі, затвердженого наказом Мінекономіки від 11 червня 2020 р. № 1082, та цих особливостей оголошення про проведення відкритих торгів та тендерну документацію на закупівлю товарів, послуг не пізніше ніж за сім днів, на закупівлю робіт не пізніше ніж за 14 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій
Пунктом 28 Особливостей № 1178 встановлено, що тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону з урахуванням цих особливостей.
У тендерній документації зазначаються:
один або кілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 Закону з урахуванням положень цих особливостей та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників процедури закупівлі установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством;
підстави для відмови в участі у відкритих торгах, встановлені пунктом 47 цих особливостей, та інформація про спосіб підтвердження відсутності підстав для відхилення. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відсутність підстав для відхилення тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та/або переможця, визначених пунктом 47 цих особливостей, у разі, коли така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України «Про доступ до публічної інформації», та/або міститься у відкритих публічних електронних реєстрах, доступ до яких є вільним, та/або може бути отримана електронною системою закупівель шляхом обміну інформацією з іншими державними системами та реєстрами.
Згідно із пунктом 59 Особливостей № 1178 скарги, що стосуються тендерної документації, можуть подаватися до органу оскарження з моменту оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів, але не пізніше ніж за три дні до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, установленого до внесення змін до тендерної документації.
Після закінчення встановленого для подання скарг строку, передбаченого абзацом першим цього пункту, скарги можуть подаватися лише щодо змін до тендерної документації, внесених замовником, протягом п`яти днів з моменту оприлюднення таких змін на веб-порталі Уповноваженого органу, але не пізніше ніж за три дні до дати, встановленої для подання тендерних пропозицій, яка була встановлена під час внесення таких змін.
Відповідно до приписів пункту 60 Особливостей № 1178 якщо до органу оскарження було подано скаргу (скарги) щодо оскарження положень тендерної документації, за результатами якої (яких) органом оскарження було прийнято одне чи кілька рішень по суті, після закінчення строку, встановленого для подання скарг, не підлягають оскарженню ті положення тендерної документації, щодо яких скаргу (скарги) до закінчення цього строку суб`єктами не було подано.
Положеннями статті 5 Закону №922-VIII визначено, що закупівлі здійснюються за такими принципами:
добросовісна конкуренція серед учасників;
максимальна економія, ефективність та пропорційність;
відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель;
недискримінація учасників та рівне ставлення до них;
об ’єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі/спрощеної закупівлі;
запобігання корупційним діям і зловживанням.
Учасники (резиденти та нерезиденти) всіх форм власності та організаційно-правових форм беруть участь у процедурах закупівель/спрощених закупівлях на рівних умовах.
Замовники забезпечують вільний доступ усіх учасників до інформації про закупівлю, передбаченої цим Законом.
Замовники не мають права встановлювати жодних дискримінаційних вимог до учасників.
Матеріалами справи встановлено, що відповідачем розглянуто скаргу ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ СЕРВІСНИЙ ПАРТНЕР» від 31 січня 2025 року № № UA-2025-01-14-016203.а.с3 та прийнято оскаржуване рішення про відмову в її задоволенні.
У свої скарзі позивач зазначав, що у підпункті 5 пункту 1.3. Додатку Документації Замовником встановлено вимогу «учасник процедури закупівлі зобов`язаний забезпечити проходження працівниками, які будуть залучені до надання послуг з прибирання, обов`язкового навчання з охорони праці у навчальних закладах або організаціях, що мають відповідну акредитацію та ліцензію на проведення такого навчання. Навчання має відповідати вимогам чинного законодавства України, зокрема Постанові Кабінету Міністрів України №50 від 26.01.2011 «Про затвердження Порядку проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці». Документальне підтвердження проходження навчання:
1. Посвідчення про проходження навчання з охорони праці встановленого зразка, видане навчальним закладом (організацією).
2. Витяг з протоколу перевірки знань з питань охорони праці, оформлений відповідно до законодавства, (документи повинні бути надані в кількості не менше ніж 50% від кількості осіб, що здійснюють прибирання приміщень).* Така вимога обґрунтована необхідністю забезпечення належного рівня професійної підготовки працівників, уникнення ризиків під час використання хімічних засобів та обладнання, а також зменшення ризиків травматизму, що є пріоритетом для Замовника, оскільки інструктаж на підприємстві не є рівноцінним проходженню навчання в навчальних центрах».
На переконання ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ СЕРВІСНИЙ ПАРТНЕР» дана вимога Замовника про надання вищезазначеного документу не відповідає вимогам чинного законодавства, є надмірною та дискримінаційною по відношенню до Скаржника з наступних підстав.
Замовник посилається на Постанову Кабінету Міністрів України №50 від 26 січня 2011 року «Про затвердження Порядку проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці», проте вона відсутня в нормативній базі України.
Скаржник повідомляв, що порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці регулюється «Типовим положенням про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці», що затверджений Наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці 26.01.2005 № 15 та Зареєстрований в Міністерстві юстиції України 15 лютого 2005 р. за № 231/10511. Типове положення встановлює порядок навчання та перевірки знань з питань охорони праці посадових осіб та інших працівників у процесі трудової діяльності.
Відповідно до норм чинного законодавства, а саме Типового положення, Скаржник може проводити навчання з охорони праці на підприємстві у випадку наявності комісії з перевірки знань, яка складається з трьох осіб, що пройшли навчання та перевірку знань з питань охорони праці.
Скаржник зазначав, що він має комісію з перевірки знань з питань охорони праці, яка складається з трьох осіб що підтверджується Наказом від 10.10.2024 № 9/ОП Про створення та затвердження постійно діючого складу комісії з перевірки знань з питань охорони праці у ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ СЕРВІСНИЙ ПАРТНЕР». Усі члени комісії у порядку, установленому Типовим положенням, пройшли навчання та перевірку знань з питань охорони праці, а саме:
ОСОБА_1 пройшла навчання загальний курс з ОП, що підтверджується Витягом з протоколу № 81-881-2023 та Посвідченням № 81-881-2023/34;
ОСОБА_2 пройшов навчання загальний курс з ОП, що підтверджується Витягом з протоколу № 81-1150-2024 та посвідченням № 81-1150-2024/22;
ОСОБА_3 пройшов навчання загальний курс з ОП, що підтверджується Витягом з протоколу № 81-430ОП-2023 та посвідченням № НОМЕР_1 .
Додатково Скаржник зазначав, що він має працівника, який пройшов функціональне навчання (підвищення кваліфікації цільового призначення) у сфері цивільного захисту, що видане Державною службою України з надзвичайних ситуацій, що підтверджується Посвідченням № НОМЕР_2 , а також посвідчення на прибиральників службових приміщень, що підтверджують проходження навчання із загального курсу охорони праці, проте Скаржник не може прийняти участь в закупівлі, адже такі посвідчення видані внутрішньою комісією Скаржника, а не навчальним закладом або організацією, що має відповідну акредитацію та ліцензію на проведення такого навчання, що на його думку, підтверджує, що інструктаж на підприємстві є рівноцінним проходженню навчання в навчальних центрах, тому встановлена Замовником вимога є такою, що суперечить нормам чинного законодавства, та обмежує коло потенційних учасників.
Прийняти участь у закупівлі зможуть лише ті учасники, що забезпечать проходження працівниками, які будуть залучені до надання послуг з прибирання, обов`язкового навчання з охорони праці саме у навчальних закладах або організаціях, що мають відповідну акредитацію та ліцензію на проведення такого навчання. Навчання має відповідати вимогам чинного законодавства України, зокрема Постанові Кабінету Міністрів України №50 від 26.01.2011 «Про затвердження Порядку проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці». Документальне підтвердження проходження навчання:
1. Посвідчення про проходження навчання з охорони праці встановленого зразка, видане саме навчальним закладом (організацією).
2. Витяг з протоколу перевірки знань з питань охорони праці, оформлений відповідно до законодавства, (документи повинні бути надані в кількості не менше ніж 50% від кількості осіб, що здійснюють прибирання приміщень), що, на думку Скаржника, є дискримінаційним по відношенню до інших суб`єктів господарювання, у тому числі, його, та таким, що позбавляє Скаржника можливості прийняти участь у закупівлі.
Тому Скаржник просив прийняти відповідне рішення, яким зобов`язати Замовника внести зміни до умов Документації, виключивши дискримінаційну вимогу.
Державний центр зайнятості зазначив, що 31 січня 2025 року в Документацію були внесені зміни (протокольне рішення (протокол) № 61) в частині приведення у відповідність вимог до навчання з охорони праці, зазначених в тендерній документації, до Типових положень про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці та Переліку робіт з підвищеною небезпекою, затвердженого наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 26.01.2005 № 15, та оприлюднена в електронній системі закупівель Документація в новій редакції та зміни до неї.
Отже, Замовник стверджував, що ним усунуто порушення, зазначене у Скарзі, про що було повідомлено органу оскарження та розміщено підтвердження в електронній системі закупівель.
Комісією АМКУ було в ході розгляду справи було встановлено, що відповідно до інформації, що міститься на веб-порталі Уповноваженого органу, Замовником 01 лютого 2025 року внесено зміни до Документації та викладено в новій редакції, зокрема:
6) учасник процедури закупівлі зобов`язаний забезпечити проходження працівниками, які будуть залучені до надання послуг з прибирання, обов`язкового навчання з охорони праці у навчальних закладах або організаціях, що мають відповідну акредитацію та ліцензію на проведення такого навчання, або проводити навчання на підприємстві. Навчання має відповідати вимогам чинного законодавства України, зокрема вимогам Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці та Переліку робіт з підвищеною небезпекою затвердженого Наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці 26.01.2005 № 15 (далі - Типове положення).
Для документального підтвердження проходження навчання у навчальних закладах або організаціях, що мають відповідну акредитацію та ліцензію учасник у складі тендерної пропозиції надає:
- посвідчення про проходження навчання з охорони праці встановленого зразка, видане навчальним закладом (організацією).
- витяг з протоколу перевірки знань з питань охорони праці, оформлений відповідно до законодавства (документи повинні бути надані в кількості не менше ніж 50% від кількості осіб, що здійснюють прибирання приміщень).
- разі проходження працівниками навчання з охорони праці на підприємстві, учасник повинен надати у складі тендерної пропозиції (документи повинні бути надані в кількості не менше ніж 50% від кількості осіб, що здійснюють прибирання приміщень):
- наказ про організацію навчання з охорони праці (створення комісії, порядок проведення навчання, відповідальні особи) відповідно до вимог пункту 3.2 Типового положення.
- положення про навчання і перевірку знань з охорони праці на підприємстві відповідно до вимог пункту 3.3 Типового положення.
- програми навчання з охорони праці для різних категорій працівників відповідно до вимог пункту 3.4 Типового положення.
- наказ про затвердження програм навчання та інструктажів відповідно до вимог пункту 3.5 Типового положення
- перелік професій і посад, які проходять навчання та перевірку знань з охорони праці, відповідно до вимог пункту 3.6 Типового положення.
- методичні матеріали для проведення навчання (навчальні плани, презентації, відео-уроки тощо), відповідно до вимог пункту 3.7 Типового положення.
- графік проведення навчання та перевірки знань з охорони праці відповідно до вимог пункту 3.8 Типового положення.
- наказ про створення комісії з перевірки знань з питань охорони праці відповідно до вимог пункту 3.9 Типового положення.
- протоколи засідань комісії з перевірки знань (з підписами членів комісії та працівників, що проходили тестування) відповідно до вимог пункту 3.12 Типового положення.
- результат перевірки знань з питань охорони праці, відповідно до вимог пункту 3.13 Типового положення
- посвідчення про проходження навчання та перевірки знань з охорони праці за формою визначеною у додатку 2 відповідно до вимог пунктів 3.13 та 3.14 Типового положення.
- журнал реєстрації вступного інструктажу з охорони праці (оформлюється за встановленою формою) відповідно до вимог пункту 6.3 Типового положення.
- журнал реєстрації первинного, повторного, позапланового та цільового інструктажів, відповідно до вимог пункту 6.5 Типового положення.
- програму стажування для нових працівників, відповідно до вимог пункту 7.1 Типового положення.
- наказ про призначення відповідального за проведення стажування, відповідно до вимог пункту 7.3 Типового положення.
Враховуючи наведене, Комісія встановила, що Скаржник не довів та документально не підтвердив необхідність внесення змін до Документації в цій частині, а також документально не підтвердив неможливість виконання вказаної умови Документації та не довів, яким чином наведена вище умова Документації порушує права та законні інтереси Скаржника, пов`язані з участю у Процедурі закупівлі, у зв`язку з чим у Комісії були відсутні підстави для задоволення Скарги в цій частині.
Суд погоджується із доводами відповідача про відсутність підстав для задоволення скарги.
Водночас, суд звертає увагу, що відповідно до інформації, розміщеної на веб-порталі Уповноваженого органу, Позивач приймав участь у Закупівлі на надав свою Пропозицію для участі в торгах.
В подальшому, дана процедура закупівлі була завершена, Замовником було укладено договір з переможцем процедури закупівлі - товариством з обмеженою відповідальністю «КАРДИНАЛ-КЛІНІНГ».
Виходячи з наведеного у сукупності, суд дійшов висновку, що оскаржуване рішення було прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені чинним законодавством, підстави для його скасування відсутні.
Щодо позовних вимог про стягнення матеріальної шкоди, суд зазначає про таке. 
Відповідно до положень частини 2 статті 18 Закону №922-VIII, за подання скарги до органу оскарження справляється плата через електронну систему закупівель.
Після здійснення оплати скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка, яка разом із скаргою автоматично оприлюднюється в електронній системі закупівель.
За правилами частин 6-7 статті 18 Закону №922-VIII, у разі якщо орган оскарження за результатами розгляду скарги приймає рішення про задоволення або часткове задоволення такої скарги, залишає її без розгляду у випадку, якщо замовником відповідно до цього Закону усунуто порушення, зазначені в скарзі, або приймає рішення про припинення розгляду скарги у випадку, якщо замовником відповідно до цього Закону усунуто порушення, зазначені в скарзі, плата за подання скарги повертається суб`єкту оскарження, а в інших випадках - перераховується до Державного бюджету України.
Розмір плати за подання скарги, порядок здійснення оплати та її повернення суб`єкту оскарження у випадках, передбачених цією статтею, визначається Кабінетом Міністрів України.
На переконання ТОВ «УКРАЇНСЬКИЙ СЕРВІСНИЙ ПАРТНЕР» плата за подання скарги до органу оскарження є шкодою, яка підлягає відшкодуванню.
Суд не погоджується із такими твердження позивача, оскільки палата за подання скарги є обов`язковою умовою для реалізації свого права на оскарження процедури закупівлі і не залишить від прийнятого АМКУ рішення про відмову в її задоволенні.
Враховуючи те, що судом встановлена правомірність прийняття оскаржуваного рішення, від 11 лютого 2025 року № 2058-р/пк-пз, жодної майнової шкоди позивача завдано не було. 
Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:
1) чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;
2) чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження. 
Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4) безсторонньо (неупереджено);
5) добросовісно;
6) розсудливо;
7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10) своєчасно, тобто протягом розумного строку. 
За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, дійшов висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню, оскільки воно відповідає наведеним у частині 2 статті 2 КАС України критеріям.
Керуючись статтями 9, 14, 73 - 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255, 295 КАС України, суд
в и р і ш и в:
В задоволенні адміністративного позову відмовити.

Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Я.В. Горобцова

Горобцова Я.В.