справа № 619/1528/26
провадження № 2/619/1202/26

Рішення
іменем України

21 квітня 2026 року,  
м. Дергачі,
Дергачівський районний суд Харківської області у складі: головуючого судді Нечипоренко І.М., за участю секретаря судового засідання Міщенко О.О., розглянув у відкритому судовому засіданні за правилами спрощеного позовного провадження цивільну справу № 619/1528/26, 
ім`я (найменування) сторін:
позивач: Акціонерне товариство «Кредобанк»,
відповідач:  ОСОБА_1 , 
вимоги позивача: про стягнення заборгованості,
представник позивача: Рудницький Ю.І.
Стислий виклад позиції позивача та заперечень відповідача.
АТ «Кредобанк» у системі «Електронний суд» 11.03.2026 звернулося до суду з позовом, у якому просить стягнути ОСОБА_1 заборгованість за кредитним договором № CL-195614 від 28.05.2019 у розмірі 65370,80 грн. У обґрунтування позову зазначено, що 28.05.2019 ОСОБА_1 уклав з АТ «Кредобанк» кредитний договір № CL-195614, відповідно до якого банк зобов`язувався надати позичальнику кредит, а позичальник повернути кредит, виплачувати проценти за користування кредитом, сплачувати комісію та ін. платежі. Тіло кредиту становить 50000,00 грн, які надаються строком на 60 місяців до 27 травня 2024 року. Позичальник своїх зобов`язань за кредитним договором належним чином не виконав, внаслідок чого станом на 05.03.2026 загальна заборгованість за кредитним договором становить 65370,80 грн, в т.ч.: тiло кредиту – 44064,82 грн; відсотки – 21305,98 грн.
Відповідачем надано до суду відзив, у якому просить відмовити у задоволенні позову в повному обсязі, посилаючись на те, що останній платіж за кредитом здійснено 30.03.2021, у зв`язку з чим строк звернення до суду сплив 30.03.2024, тоді як позов подано лише у 2026 році з його пропуском. Також вказує, що за даними УБКІ кредит має статус «списаний», що свідчить про припинення його активного обліку. Крім того, посилається на складне фінансове становище, наявність інших кредитних зобов`язань та відкритого виконавчого провадження, що ускладнює можливість виконання додаткових фінансових вимог.
Заяви, клопотання, процесуальні дії у справі.
На виконання вимог ч. 8 ст. 187 ЦПК судом було сформовано засобами підсистеми «Електронний суд» з Єдиного державного демографічного реєстру відповідь № 2457283 щодо місця перебування та місця проживання відповідача.
Ухвалою суду від 23.03.2026 прийнято до розгляду та відкрито провадження у справі за правилами спрощеного провадження з викликом сторін, судове засідання для розгляду справи по суті призначено на 21.04.2026.
Представник позивача у судове засідання не з`явився, надіславши суду заяву, у якій просить здійснити розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги підтримує.
Відповідач у судове засідання не з`явився, надавши до суду заяву, у якій провести здійснити розгляд справи за його відсутності, позовні вимоги не визнає.
Частиною 3 статті 211 ЦПК України передбачено, що учасник справи має право заявити клопотання про розгляд справи за його відсутності.
Фактичні обставини, встановлені судом, норми права, які застосовував суд, мотиви суду.
ОСОБА_1 27.05.2019 власноручно підписав анкету-заяву № CL-195614 фізичної особи на отримання готівкового кредиту, у якій містяться персональні дані заявника та інформація щодо бажаного кредиту (а.с. 9).
28.05.2019 ОСОБА_1 уклав з АТ «Кредобанк» кредитний договір № CL-195614, відповідно до якого, тіло кредиту – 50000,00 грн строком на 60 місяців до 27 травня 2024 року; Позичальник доручає Банкові здійснити переказ кредитних коштів з Позичкового рахунку, вказаного в п. 2.5. Кредитного договору, на наступні цілі та за наступними реквізитами - на поточні потреби в сумі 50000 грн, на поточний рахунок Позичальника № НОМЕР_1 відкритий у Відділенні пр. Гагаріна, 43/2 АТ КРЕДОБАНК у м. Харків (МФО 325365); процентна ставка – 52,99% річних (а.с. 10). Крім того, відповідач підписав власноручно додаток №1 до кредитного договору № CL-195614 від 28.05.2019 (зворот а.с. 10).
Крім того, ОСОБА_1 28.05.2019 підписав власноручно паспорт споживчого кредиту, відповідно до якого, тип кредиту – кредит; сума кредиту – 50000,00 грн; строк кредитування – 60 місяців; мета отримання кредиту – поточні потреби; процентна ставка, відсотків річних – 52,99%; тип процентної ставки – фіксована (а.с. 16).
Позикодавець виконав свої зобов`язання, а саме передав відповідачу у власність грошові кошти в розмірі 50000,00 грн, про що свідчить меморіальний ордер №29954041 від 28.05.2019 (а.с. 11).
Відповідно до ч. 1, 2 ст. 207 ЦК України правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо його зміст зафіксований в одному або кількох документах, у листах, телеграмах, якими обмінялися сторони. Правочин вважається таким, що вчинений у письмовій формі, якщо він підписаний його стороною (сторонами).
За змістом ст. 626, 628 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків. Зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Відповідно до ч. 1 ст. 638 ЦК України встановлено, що істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї із сторін має бути досягнуто згоди.
У ст. 526 ЦК України передбачено, що зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Відповідно до ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові у розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити проценти (частина перша статті 1048 ЦК України).
Згідно з ч. 2 ст. 1054 ЦК України встановлено, що до відносин за кредитним договором застосовуються положення параграфа 1 цієї глави, якщо інше не встановлено цим параграфом і не випливає із суті кредитного договору.
Статтею 1055 ЦК України передбачено, що кредитний договір укладається у письмовій формі. Кредитний договір, укладений з недодержанням письмової форми, є нікчемним.
Згідно із ч. 1 ст. 633 ЦК України публічним є договір, в якому одна сторона - підприємець взяла на себе обов`язок здійснювати продаж товарів, виконання робіт або надання послуг кожному, хто до неї звернеться (роздрібна торгівля, перевезення транспортом загального користування, послуги зв`язку, медичне, готельне, банківське обслуговування тощо). Умови публічного договору встановлюються однаковими для всіх споживачів, крім тих, кому за законом надані відповідні пільги.
За змістом статті 634 цього Кодексу договором приєднання є договір, умови якого встановлені однією із сторін у формулярах або інших стандартних формах, який може бути укладений лише шляхом приєднання другої сторони до запропонованого договору в цілому. Друга сторона не може запропонувати свої умови договору.
Згідно зі ст. 1049 згаданого Кодексу позичальник зобов`язаний повернути позикодавцеві позику (грошові кошти у такій самій сумі або речі, визначені родовими ознаками, у такій самій кількості, такого самого роду та такої самої якості, що були передані йому позикодавцем) у строк та в порядку, що встановлені договором. Договір позики є укладеним з моменту передання грошей або інших речей, визначених родовими ознаками.
З позовом про визнання недійсним кредитного договору № CL-195614 від 28.05.2019 ОСОБА_1 до суду не звертався.
Відповідно до розрахунку заборгованості за договором кредиту № CL-195614 від 28.05.2019 сума заборгованості становить 65370,80 грн, яка складається з: тiла кредиту – 44064,82 грн; вiдсотки – 21305,98 грн (а.с. 26-27).
Крім того, позивачем надана виписка за період з 28.05.2019 по 05.03.2026, яка свідчить про отримання кредиту в розмірі 50000,00 грн та користування кредитними коштами (а.с. 18-19).
Також, судом установлено, що позивач звертався до відповідача з досудовою вимогою щодо виконання договірних зобов`язань, яка залишилася без задоволення (а.с. 17).
Щодо доводів відповідача про те, що останній платіж за кредитом було здійснено 30.03.2021, а відтак строк позовної давності сплив 30.03.2024, є необґрунтованими, з огляду на таке.
Відповідно до статті 256 ЦК України позовна давність - це строк, у межах якого особа може звернутися до суду з вимогою про захист свого цивільного права або інтересу.
Загальна позовна давність встановлюється тривалістю у три роки (стаття 257 ЦК України).
Перебіг позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила (частина перша статті 261 ЦК України).
За зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частина п`ята статті 261 ЦК України).
Відповідно до статті 264 ЦК України перебіг позовної давності переривається вчиненням особою дії, що свідчить про визнання нею свого боргу або іншого обов`язку. Позовна давність переривається у разі пред`явлення особою позову до одного із кількох боржників, а також якщо предметом позову є лише частина вимоги, право на яку має позивач. Після переривання перебіг позовної давності починається заново. Час, що минув до переривання перебігу позовної давності, до нового строку не зараховується.
Відповідно до статті 253 ЦК України перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
За загальним правилом перебіг загальної і спеціальної позовної давності починається з дня, коли особа довідалася або могла довідатися про порушення свого права або про особу, яка його порушила; за зобов`язаннями з визначеним строком виконання перебіг позовної давності починається зі спливом строку виконання (частини перша та п`ята статті 261 ЦК України).
Наслідки прострочення позичальником повернення позики визначено частиною другою статті 1050 ЦК України. Якщо договором встановлений обов`язок позичальника повернути позику частинами (з розстроченням), то в разі прострочення повернення чергової частини позикодавець має право вимагати дострокового повернення частини позики, що залишилася, та сплати процентів, належних йому відповідно до статті 1048 цього Кодексу.
Перебіг позовної давності за вимогами кредитора, які випливають з порушення боржником умов договору (графіка погашення кредиту) про погашення боргу частинами (щомісячними платежами) починається стосовно кожної окремої частини від дня, коли відбулося це порушення.
Позовна давність у таких випадках обчислюється окремо за кожним простроченим платежем.
Разом з тим, суд враховує, що на момент здійснення останнього платежу 30.03.2021 та подальшого перебігу позовної давності на території України вже діяв карантин, встановлений 12.03.2020.
02.04.2020 року набув чинності Закон України від 30.03.2020 № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до якого розділ «Прикінцеві положення» ЦК України доповнено пунктом 12, за змістом якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені статтями 257,258,362,559,681,728,786,1293цьогоКодексу, продовжуються на строк дії такого карантину.
Постановою Кабінету Міністрів України від 11 березня 2020 року № 211 «Про запобігання поширенню на території України коронавірусу «COVID-19», із подальшими змінами, на усій території України установлено карантин з 12.03.2020, згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 20.05.2020 № 392, враховуючи зміни, внесені постановою Кабінету Міністрів України від 17.06.2020 № 500.
Дію карантину, встановленого цією постановою, було неодноразово продовжено.
Постановою Кабінету Міністрів України від 27.06.2023 року № 651відмінено з 24 години 00 хвилин 30.06.2023 року на всій території України карантин, встановлений з метою запобігання поширенню на території України гострої респіраторної хвороби COVID-19, спричиненої коронавірусом SARS-CoV-2.
Оскільки з 02.04.2020 року набув чинності Закон України від 30.03.2020 року № 540-IX «Про внесення змін до деяких законодавчих актів України, спрямованих на забезпечення додаткових соціальних та економічних гарантій у зв`язку з поширенням коронавірусної хвороби (COVID-19)», відповідно до якого розділ «Прикінцеві та Перехідні положення» ЦК України доповнено пунктом 12, за змістом якого під час дії карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України з метою запобігання поширенню коронавірусної хвороби (COVID-19), строки, визначені, у т.ч. статтями 257,258 ЦК України продовжуються на строк дії такого карантину.
Отже, перебіг позовної давності, на який посилається відповідач, відбувався у період дії карантину, у зв`язку з чим підлягав продовженню на весь строк його дії.
Указом Президента України «Про введення воєнного стану в Україні»(№64/2022) воєнний стан було запроваджено з 24 лютого 2022 року строком на 30 діб. У подальшому його було не одноразово продовжено (востаннє Указ Президента України від 12 січня 2026 року № 40/2026 «Про продовження строку дії воєнного стану в Україні»). А введення воєнного стану в Україні певним чином впливає на перебіг позовної давності.
15 березня 2022 року Верховною Радою України було прийнято Закон України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо дії норм на період дії воєнного стану»(№2120-ІХ), відповідно до якого прикінцеві та перехідні положення ЦК України були доповнені пунктом 19. Згідно з останнім, у період дії в Україні воєнного стану, позовна давність, визначена у ст. 257-259,362,559,681,728,786,1293 ЦК України, продовжуються на строк його дії. А продовження строків у свою чергу, свідчить, що їх перебіг, який відбувається у період дії воєнного стану, не зараховується при обчисленні.
Відповідно до п. 19 Прикінцевих і перехідних положень ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257, 258, 259, 362, 559, 681, 728,786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.
Отже, строк позовної давності відповідно до п. 19 Прикінцевих і перехідних положень ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану строки, визначені статтями 257-259, 362, 559, 681, 728, 786, 1293 цього Кодексу, продовжуються на строк його дії.
Враховуючи викладене, строк позовної давності у спірних правовідносинах підлягав продовженню спочатку на строк дії карантину, а в подальшому на строк дії воєнного стану, що виключає можливість його спливу у 2024 році, як про це зазначає відповідач.
Щодо посилання відповідача на дані УБКІ про статус кредиту «списаний», слід зазначити, що така інформація має виключно обліковий (інформаційний) характер та не є юридичною підставою припинення зобов`язання. 
Відповідно до ст. 598 ЦК України зобов`язання припиняється частково або у повному обсязі на підставах, встановлених договором або законом. Припинення зобов`язання на вимогу однієї із сторін допускається лише у випадках, встановлених договором або законом. Перелік таких підстав є вичерпним (ст. 599–609 ЦК України) і не включає «списання» як внутрішню операцію кредитора. Отже, сам факт зміни статусу заборгованості в кредитній історії не свідчить про припинення обов`язку боржника щодо її погашення.
Щодо посилань відповідача на складне фінансове становище та наявність інших кредитних зобов`язань, такі обставини не звільняють його від виконання взятих на себе зобов`язань, суд зазначає таке.
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Статтею 530 ЦК України визначено, що якщо у зобов`язанні встановлено строк його виконання, то воно підлягає виконанню у цей строк.
Наявність фінансових труднощів не є передбаченою законом підставою для звільнення від відповідальності чи припинення зобов`язання.
Щодо наявності відкритого виконавчого провадження, така обставина також не впливає на існування та обсяг спірного зобов`язання та не передбачена законом як обставина, що звільняє від виконання зобов`язань.
Враховуючи викладене, позовні вимоги підлягають задоволенню повністю.
Відповідно ст. 141 ЦПК України судовий збір покладається на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
При зверненні до суду позивачем сплачено судовий збір у розмірі 2662,40 грн, який підлягає стягненню з відповідача на користь позивача, оскільки позовні вимоги підлягають задоволенню у повному обсязі.
Керуючись ст. 7, 12, 13, 81, 141, 259, 263-265, 268, 354 ЦПК України, суд
ухвалив:
Позовні вимоги Акціонерного товариства «Кредобанк» задовольнити повністю.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Кредобанк» заборгованість за кредитним договором № CL-195614 від 28.05.2019 у розмірі 65370,80 грн (шістдесят п`ять тисяч триста сімдесят гривень 80 копійок).
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Кредобанк» витрати по сплаті судового збору в розмірі 2662,40 грн (дві тисячі шістсот шістдесят дві гривні 40 копійок).
Надіслати учасникам справи копію судового рішення в електронній формі у порядку, визначеному законом.
Апеляційна скарга на рішення суду подається безпосередньо до Харківського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня проголошення рішення.
Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повне найменування (ім`я) сторін:
позивач: Акціонерне товариство «Кредобанк», код ЄДРПОУ 09807862, місцезнаходження: 79026, м. Львів, вул. Сахарова, буд. 78.
відповідач:  ОСОБА_1 , місце проживання: АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_2 .

Суддя І. М. Нечипоренко