ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м У к р а ї н и

27 березня 2026 року 	м. Дніпро	справа № 160/28844/24	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді Божко Л.А. (доповідач),
суддів: Дурасової Ю.В., Лукманової О.М., 

розглянувши в порядку письмового провадження в м. Дніпрі апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області на рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 січня 2025 року (суддя Рябчук О.С.) в адміністративній справі №160/28844/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “Дніпро Стірол” до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення,- 
ВСТАНОВИВ: 
Товариство з обмеженою відповідальністю “Дніпро Стірол” звернулося до Дніпропетровського окружного адміністративного суду з позовом до Головного управління ДПС у Дніпропетровській області, в якому просило:
- визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення рішення Головного управління ДПС у Дніпропетровській області від 13.06.2023 року № 0143790709 (форма “С”) про нарахування Товариству з обмеженою відповідальністю “Дніпро Стірол” суми штрафних (фінансових) санкцій пені на суму 218906,95 грн.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначає, що Головне управління ДПС у Дніпропетровській області за результатами проведеної документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ “Дніпро Стірол” з питань дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 05.10.2021 № 1/0510-2021 за період з 05.10.2021 по 28.04.2023 дійшло хибних висновків про порушення позивачем ч. 2 ст.13 Закону України “Про валюту і валютні операції”, за що на підставі ч.5 ст.13 ЗУ “Про валюту і валютні операції” нарахована пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД. При цьому, позивач наголошує, що з 24 лютого 2022 року на території України діяли обставини форс-мажору, що унеможливлювали своєчасне виконання, укладеного між позивачем та СП ООО “BARAKA DEKOR”, контракту №1/0510-2021 від 05.10.2021 року з урахуванням укладених до нього додаткових угод. При цьому, довідкою Територіального управління Ташкентської області Торгово-промислової палати Узбекистану № 01/ХБ-01-364 від 17.05.2023 року було засвідчено, що з 24 лютого 2022 року виконання контракту № 1/0510-2021 на загальну суму 34100 доларів США виявилось неможливим внаслідок дії обставин, що не залежали від волі сторін, в результаті чого сплата коштів СП ООО “BARAKA DEKOR” вчасно не була здійснена через неможливість, яка виникла 24.02.2022 року, та виконана в повному обсязі 06.03.2023 року. Зважаючи на викладене, враховуючи той факт, що неможливість вчасного виконання ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ” умов контракту № 1/0510-2021 та перерахування коштів за поставлене обладнання зумовлене дію обставин непереборної сили, за період з 24.02.2022 року по 06.03.2023 року нарахування пені не має здійснюватися, адже дія контракту була зупинена не з волі сторін, а наявність форс-мажорних обставин свідчить про необхідність зупинення нарахування пені. Також позивачем зауважується, що пеня, нарахована за порушення резидентами строку розрахунків в іноземній валюті з 01.01.2021 є одним з різновидів пені в розумінні приписів підпункту 14.1.162. пункту 14.1. ст. 14 ПК України, та, відповідно, на неї розповсюджується дія положень абз. 11 п. 52-1, п.69.9 підрозділу 10 розділу XX “Перехідні положення” ПК України, який передбачає, що протягом періоду з 1 березня 2020 року по останній календарний день місяця (включно), в якому завершується дія карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID-19), платникам податків не нараховується пеня, а нарахована, але не сплачена за цей період пеня підлягає списанню. 
Рішенням Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 січня 2025 року позов задоволено. 
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить його скасувати та прийняти нове судове рішення, яким у задоволенні позову відмовити. 
Апеляційна скарга ґрунтується на тому, що Товариству з обмеженою відповідальністю “Дніпро Стірол” за порушення ч.2 ст. 13 Закону №2473-VII при виконані умов зовнішньоекономічного контракту віл 05.10.2021 №1/0510-2021 в частині несвоєчасного надходження валютної виручки від нерезидента на поточний рахунок позивача стало підставою відповідно до ч. 5 ст. 13 Закону №2473-VII нарахування пені за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД. При цьому надані позивачем копії документів не є доказами неможливості здійснення нерезидентом розрахунків за укладеним контрактом та не спростовують встановлене перевіркою порушення. 
Дослідивши матеріали справи в межах апеляційної скарги, всебічно та повно з`ясувавши обставини по справі, колегія суддів, вважає, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з огляду на наступне.
Як встановлено судом першої інстанції та матеріалами справи підтверджено, що на підставі направлення від 03.05.2023 №2856 виданого ГУ ДПС у Дніпропетровській області головним державним інспектором відділу перевірок фінансових операцій управління податкового аудиту ГУ ДПС у Дніпропетровській області Швець А.З., відповідно до пп.191.1.4 п.191.1 ст.191, пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.75.1.2 п.75.1 ст.75, п.78.1 ст.78, п.82.2 ст.82, пп. 69.2 п. 69 розділу ХХ “Перехідні положення” Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року №2755-VI (із змінами і доповненнями), у зв`язку з надходженням на адресу ГУ ДПС у Дніпропетровській області податкової інформації від НБУ від 29.11.2022 №25-0008/204/ДСК щодо виявлених фактів порушень норм валютного законодавства України, та на підставі наказу на проведення документальної позапланової виїзної перевірки від 03.05.2023 №2247-п, проведена документальна позапланова виїзна перевірка ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ” (код ЄДРПОУ 39880224) з питань дотримання вимог валютного законодавства України при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 05.10.2021 №1/0510-2021 за період з 05.10.2021 по 28.04.2023.
За результатами проведеної перевірки складено акт від 18.05.2023 №1912/0436-07-09/39880224, відповідно до висновків якого, встановлено порушення:
- ч. 2 ст.13 Закону України “Про валюту і валютні операції” при виконанні умов зовнішньоекономічного контракту від 05.10.2021 № 1/0510-2021 за період з 05.10.2021 по 28.04.2023, в частині несвоєчасного надходження валютної виручки на поточні рахунки підприємства, за що на підставі ч.5 ст.13 ст.13 Закону України “Про валюту і валютні операції” нарахована пеня за порушення термінів розрахунків у сфері ЗЕД.
Перевіркою встановлено, що Контракт від 05.10.2021 №1/0510-2021 укладений між ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ”, в особі директора Буштрука Артема Геннадійовича, діючого на підставі Статуту (далі - Продавець), та СП ООО “BARAKA DEKOR” (Республіка Узбекистан) (далі - Покупець), в особі директора MINGBAYEV A.I, діючого на підставі Статуту.
Предмет контракту - Продавець зобов`язується відвантажити Покупцеві у встановлені терміни обладнання, сказане у специфікації до цього контракту, а Покупець зобов`язується прийняти для власних виробничих потреб вказане обладнання і оплатити його повну вартість протягом 365 днів з дня відправки. Загальні умови і терміни відвантаження обладнання, його транспортування, терміни поставок, відповідальність сторін, порядок пред`явлення претензій і вирішення спорів, штрафні санкції, форс-мажорні обставини, вартість і порядок розрахунків, виробник обладнання і інші загальні положення визначаються контрактом.
На виконання договірних зобов`язань по контракту від 05.10.2021 №1/0510-2021 у періоді з 05.10.2021 по 28.04.2023 ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ” відвантажено нерезиденту товар (металеві форми з алюмінію для лиття пластмасових виробів, які були в використанні) на підставі МД типу ЕК10 АА №UA110150/2021/017257 від 13.10.2021 на загальну суму 34 100,00 дол. США (екв. 898 500,90 грн.). Граничний термін надходження валютної виручки за відвантажений товар - 12.10.2022.
Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів відповідно до ч.2 ст.13 Закону України від 21.06.2018 №2473- VIII “Про валюту і валютні операції” (далі - Закон від 21.06.2018 №2473-VIII), п.21 розділу ІІ Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті, затвердженого Постановою НБУ від 02.01.2019 №5 (далі - Постанова НБУ від 02.01.2019 №5).
У періоді з 05.10.2021 по 28.04.2023 виручка в іноземній валюті отримана від нерезидента на виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 05.10.2021 №1/0510-2021, та зарахована на поточний валютний рахунок ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ” на загальну суму 34 100,00 дол. США (екв. 1 203 107,06 грн.), а саме: 15.07.2022 у сумі 6 000,00 дол.США; 19.08.2022 у сумі 3 000,00 дол.США; 22.11.2022 у сумі 3 400,00 дол.США; 16.12.2022 у сумі 8 200,00 дол.США; 18.01.2023 у сумі 6 600,00 дол.США; 06.03.2023 у сумі 6 900,00 дол.США.
Виручка в іноземній валюті на загальну суму 25 100,00 дол.США (екв. 917 871,86 грн.) надійшла на поточний валютний рахунок ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ”, на виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 05.10.2021 №1/0510-2021, з порушенням граничних строків розрахунків у сфері ЗЕД, які передбачені ч.2 ст.13 Закону від 21.06.2018 №2473-VIII, п.21 розділу ІІ Постанови НБУ від 02.01.2019 №5.
Станом на 28.04.2023 розрахунки за контрактом від 05.10.2021 №1/0510-2021 завершені, заборгованість по контракту відсутня, що відповідає даним бухгалтерського обліку підприємства по рахунку 362 “Розрахунки з покупцями в іноземній валюті”.
Враховуючи вимоги пп.2 п.2 Постанови НБУ від 02.01.2019 №8 незавершена операція ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ” на суму 6 900,00 дол.США (екв. 252 323,34 грн.) за контрактом від 05.10.2021 №1/0510-2021 не підпадає під визначення дроблення валютних операцій.
ГУ ДПС у Дніпропетровській області на виконання вимог пп.86.7.2 п.86.7 ст.86 ПКУ листом від 30.05.2023 №39191/6/04-36-07-09-11 запрошено посадових осіб, представників підприємства ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ” для взяття участі у розгляді заперечення 06.06.2023 о 11:00.
До заперечення ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ” було надано копії додаткових документів, а саме: додаткову угоду від 19.10.2021 №1/21 до контракту №1/0510-2021, лист - запит від 10.11.2021 №1 від нерезидента на адресу ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ”, додаткову угоду від 15.03.2022 №3/22 до контракту №1/0510-2021, графік он-лайн консультацій і платежів між ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ” і СП ООО “BARAKA DEKOR” від 02.04.2022, акт виконаних робіт по контракту від 19.10.2021 №1/0510-2021, копію довідки Територіального управління Ташкентської області Торгово-промислової палати Узбекистану від 17.05.2023 №01/ ХБ-01-364
13 червня 2023 року ГУ ДПС у Дніпропетровській області винесено податкове повідомлення-рішення форми “С” № 0143790709, яким до ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ” на підставі пп 54.3.3 п.54.3 ст.54 Податкового кодексу України та ч.5 ст.13 Закону України “Про валюту і валютні операції”, застосовано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) та/або пені, у тому числі за порушення строку розрахунку у сфері зовнішньоекономічної діяльності 218906,95 грн за платежем пеня за порушення термінів розрахунку у сфері ЗЕД, невиконання зобов`язань та штрафні санкції за порушення вимог валютного законодавства (код платежу 21081000).
Відповідно до розрахунку пені за порушення строків розрахунків по зовнішньоекономічній операції ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ” за експортним омння-рішення, підприємству нараховано пеню у загальному розмірі 218906,95 грн, а саме за порушення граничних строків розрахунків:
- за період з 13.10.2022 по 22.11.2022 (41 день) на суму прострочення заборгованості (у валюті) 25100,00 дол. США (917871,86 грн), ставка за кожень день прострочення 0,3%, сума пені 112898,24 грн.;
- за період з 23.11.2022 по 16.12.2022 (24 дня) на суму прострочення заборгованості (у валюті) 21700,00 дол. США (793538,62 грн.), ставка за кожень день прострочення 0,3%, сума пені 57134,78 грн.;
- за період з 17.12.2022 по 18.01.2023 (33 дня) на суму прострочення заборгованості (у валюті) 13500,00 дол. США (493676,10 грн.), ставка за кожень день прострочення 0,3%, сума пені 48873,93 грн.;
- за період з 19.01.2023 по 06.03.2023 (47 днів) на суму прострочення заборгованості (у валюті) 6900,00 дол. США (252323,34 грн.), ставка за кожень день прострочення 0,3%, сума пені – незначна сума;
Незгода позивача з податковим повідомленням-рішенням ГУ ДПС у Дніпропетровській області форми “С” від 13.06.2023 року № 0143790709 і стала підставою для звернення до суду з цим позовом.
Надаючи оцінку спірним правовідносинам, колегія суддів зазначає наступне. 
Згідно ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 308 КАС України справа розглядається в межах доводів та вимог апеляційних скарг.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, визначає вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулюються Податковим кодексом України.
Згідно п.п. 19-1.1.4 п. 19-1.1 ст.19-1 ПК України контролюючі органи здійснюють, зокрема, контроль за встановленими законом строками проведення розрахунків в іноземній валюті.
Підпунктом 75.1.1 пункту 75.1 статті 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні) та фактичні перевірки.
Згідно підпункту 75.1.2 пункту 75.2 статті 75 ПК України документальна позапланова перевірка не передбачається у плані роботи контролюючого органу і проводиться за наявності хоча б однієї з підстав, визначених цим Кодексом.
Документальною виїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться за місцезнаходженням платника податків чи місцем розташування об`єкта права власності, стосовно якого проводиться така перевірка.
Документальною невиїзною перевіркою вважається перевірка, яка проводиться в приміщенні контролюючого органу.
Підстави здійснення документальних позапланових перевірок передбачені пунктом 78.1 статті 78 ПК України.
Зокрема, згідно підпункту 78.1.1 пункту 78.1 статті 78 ПК України документальна позапланова перевірка здійснюється за наявності хоча б однієї з таких підстав: отримано податкову інформацію, що свідчить про порушення платником податків валютного, податкового законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, якщо платник податків не надасть пояснення та їх документальні підтвердження на обов`язковий письмовий запит контролюючого органу, в якому зазначаються порушення цим платником податків відповідно валютного, податкового та іншого не врегульованого цим Кодексом законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту.
Правові засади здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду, права та обов`язки суб`єктів валютних операцій і уповноважених установ унормовані Законом України «Про валюту і валютні операції» № 2473-VII від 21.06.2018 (далі - Закон № 2473-VIII), який також встановлює відповідальність за порушення валютного законодавства.
Стаття 13 Закону № 2473-VIII (тут і далі - в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначає особливості встановлення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів.
Так, Національний банк України має право встановлювати граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів (частина перша статті 13 Закону № 2473-VIII).
Згідно із вимогами частини другої статті 13 Закону № 2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з експорту товарів грошові кошти підлягають зарахуванню на рахунки резидентів у банках України у строки, зазначені в договорах, але не пізніше строку та в обсязі, встановлених Національним банком України. Строк виплати заборгованості обчислюється з дня митного оформлення продукції, що експортується, а в разі експорту робіт, послуг, прав інтелектуальної власності та (або) інших немайнових прав - з дня оформлення у письмовій формі (у паперовому або електронному вигляді) акта, рахунка (інвойсу) або іншого документа, що засвідчує їх надання.
Порушення резидентами строку розрахунків, встановленого згідно із цією статтею, тягне за собою нарахування пені за кожний день прострочення в розмірі 0,3 відсотка суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) у національній валюті (у разі здійснення розрахунків за зовнішньоекономічним договором (контрактом) у національній валюті) або в іноземній валюті, перерахованій у національну валюту за курсом Національного банку України, встановленим на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаних грошових коштів за договором (вартості недопоставленого товару) (частина п`ята статті 13 Закону № 2473-VIII). Відповідно до статей 2, 6, 9, 12, 13, 16 Закону № 2473-VIII постановою правління Національного банку України (далі - НБУ) від 02 січня 2019 року № 5 затверджено Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті (далі - Положення № 5).
Згідно із пунктом 21 розділу ІІ вказаного Положення граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 365 календарних днів.
Також, відповідно до статті 7 Закону України «Про Національний банк України» 24 лютого 2022 року з метою забезпечення надійності та стабільності функціонування банківської системи НБУ прийняв постанову № 18 «Про роботу банківської системи в період запровадження воєнного стану» (далі - Постанова №18).
Постановою Правління НБУ № 68 від 04 квітня 2022 року Постанову № 18 було доповнено, зокрема пунктами наступного змісту: « 142. Граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів становлять 90 календарних днів та застосовуються до операцій, здійснених з 05 квітня 2022 року»; « 144. Розрахунки за операціями резидентів з експорту та імпорту товарів здійснюються не пізніше строку, визначеного в пункті 142 цієї постанови, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови в повному обсязі, з урахуванням вимог пункту 143 цієї постанови стосовно операцій з експорту, імпорту товарів у незначній сумі (уключаючи незавершені розрахунки за операцією). Грошові кошти від нерезидента за операціями резидента з експорту товарів підлягають зарахуванню на рахунок резидента в банку в Україні».
В подальшому, до пункту 142 Постанови № 18 вносились зміни і з 07 червня 2022 року цифри "90" було замінено цифрами "120", а з 07 липня 2022 року - цифри "120" замінено цифрами "180" (постанови Правління НБУ № 113, № 142 відповідно).
Таким чином, за загальним правилом експорт товарів має здійснюватися у строки, зазначені у договорах, але не пізніше граничного строку розрахунків, встановленого НБУ, що обчислюється з дня здійснення авансового платежу (попередньої плати). До 05 квітня 2022 року такі граничні строки розрахунків становили 365 календарних днів. З огляду на введення в Україні воєнного стану НБУ змінив граничні строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту. Відповідно до указаних змін у період з 05 квітня 2022 року по 07 червня 2022 року такі строки становили 90 календарних днів, з 07 червня 2022 року по 07 липня 2022 року - 120 календарних днів, з 07 липня 2022 року - 180 календарних днів. При цьому змінені Постановою № 18 строки застосовуються лише до операцій, що здійснені з 05 квітня 2022 року.
Відповідно до ч. 3 ст. 13 Закону № 2473-VIII у разі встановлення Національним банком України граничного строку розрахунків за операціями резидентів з імпорту товарів їх поставка має здійснюватися у строки, зазначені в договорах, але не пізніше встановленого Національним банком України граничного строку розрахунків з дня здійснення авансового платежу (попередньої оплати).
Пунктом 14-3 Постанови № 18 зазначено, що граничні строки розрахунків, зазначені в пункті 14-2 цієї постанови не поширюються на операцію з експорту, імпорту товарів (уключаючи незавершені розрахунки за операцією), сума якої (в еквіваленті за офіційним курсом гривні до іноземних валют, установленим Національним банком України на дату здійснення операції) є меншою, ніж розмір, передбачений статтею 20 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" (далі - незначна сума), крім дроблення операцій з експорту товарів або дроблення валютних операцій.
Відповідно до положень статті 20 ЗУ «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» №361-ІХ, фінансові операції є пороговими, якщо сума, на яку здійснюється кожна із них, дорівнює чи перевищує 400 тисяч гривень (для суб`єктів господарювання, які проводять лотереї та/або азартні ігри, - 55 тисяч гривень) або дорівнює чи перевищує суму в іноземній валюті, банківських металах, інших активах, еквівалентну за офіційним курсом гривні до іноземних валют і банківських металів 400 тисяч гривень на момент проведення фінансової операції.
Отже, за порушення граничних строків розрахунків, що встановлюються Національним банком України встановлено відповідальність у вигляді пені.
Як слідує з матеріалів справи ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ”, в особі директора Буштрука Артема Геннадійовича, (далі - Продавець), та СП ООО “BARAKA DEKOR” (Республіка Узбекистан) в особі директора MINGBAYEV A.I (далі - Покупець) укладено Контракт від 05.10.2021 №1/0510-2021 
Відповідно до п.1.1 Контракту, Продавець зобов`язується відвантажити Покупцеві в встановлені терміни обладнання; вказане в специфікації до цього контракту, а Покупець зобов`язується прийняти для власних виробничих потреб вказане обладнання і оплатити його повну вартість протягом 365 днів з дня відправки.
Умови поставки - СРТ Ташкент, згідно INCOTERMS- 2010. (п. 1.4 Контракту)
Згідно п. 2.1. та п. 2.2. Контракту, ціна КОНТРАКТУ (загальна вартість обладнання) складає не більше 34 100,00 (тридцять чотири тисячі 100 доларів) доларів США, без врахування вартості доставки, яку Покупець оплачує окремо. Оплата вартості обладнання по контракту здійснюється шляхом банківського переказу у доларах США в наступному порядку та розмірах: оплата після поставки обладнання излротязі 365 днів.
Розділом 7 Контракту “Форс-мажор” передбачено, що Сторони звільняються від відповідальності за часткове або повне невиконання зобов`язань за контрактом, якщо воно є наслідком дії обставин непереборної сили, а саме пожежі, повені, землетрусу, воєнних дій, актів уряду чи інших обставин, що знаходяться за межами контролю сторін, що виникли після укладення контракту. сторона; для якої склалась неможливість виконання зобов`язань за контрактом, зобов`язана сповістити іншу сторону про настання та припинення вказаних обставин з наданням документів компетентного органу.
Специфікацією №1 до контракту від 05.10.2021 №1/0510-2021, Сторонами було, зокрема, погоджено номенклатуру товару, його кількість та вартість.
Відповідно до Додаткової угоди №1/21 від 19.10.2021 до контракту від 05.10.2021 №1/0510-2021, Сторони узгодили, зокрема, наступне:
“ 1.1 Продавець додатково приймає на себе зобов`язання здійснювати консультаційні послуги під час проведення пусконалагоджувальних робіт до моменту прийняття обладнання та запуску виробничого процесу.
1.2 Забезпечити присутність представника продавця для здійснення консультаційних послуг під час проведення пусконалагоджувальних робіт, прийняття в експлуатацію обладнання покупцем та записку виробничого процесу. 
1.3. Продавець забезпечує приїзд свого фахівця до покупця для виконання консультаційних послуг, перелбачених п. 1.1. цієї угоди на період, який визначається покупцем у листі-запиті на ім`я продавця.”
Відповідно до Додаткової угоди №3/22 до контракту від 05.10.2021 №1/0510-2021, Сторони узгодили, зокрема, наступне 24 лютого 2022 року у зв`язку з немотивованою військовою агресією РФ проти України було введено воєнний стан, який спричинив неможливість особистої присутності представника продавця для проведення пусконалагоджувальних робіт обладнання покупця. Ці обставини не дозволили покупцеві своєчасно, а саме у строки передбачені контрактом, провести пусконалагоджувальні роботи обладнання, ввести його в експлуатаціюі запустити виробничий процесс. На підставі вищенаведеного сторони домовились: консультаційні послуги під час пусконалагоджувальних робіт до моменту введення в експлуатацію та запуску виробничого процесу будуть здійснюватись онлайн режимі.
Крім того, вищевказаною додатковою угодою було затверджено новий графік платежів на підставі графіку проведення пусконалагоджувальних робіт за допомогою фахівців продавця в онлайн режимі та викладено п. 2,2 контракту у новій редакції, а саме: “Оплата вартості обладнання по контракту здійснюється шляхом банківського переказу у доларах США в наступному порядку та розмірах: оплата протягом 15 календарних днів після дати введення обладнання в експлуатацію та запуску виробничого процесу.
Згідно графіку онлайн консультацій та платежів між ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ” та СП ООО “BARAKA DEKOR” від 02.04.2022 року, сторони погодили:
- дата консультації 05-07 червня 2022; сума платежа після консультації 6000 дол. США;
- дата консультації 01-03 серпня 2022; сума платежа після консультації 3400 дол. США;
дата консультації 14-17 листопада 2022; сума платежа після консультації 8200 дол. США;
дата консультації 09-12 грудня 2022; сума платежа після консультації 6600 дол. США;
дата консультації 26 лютого-03 березня 2023; сума платежа після консультації 6900 дол. США;
У періоді з 05.10.2021 по 28.04.2023 виручка в іноземній валюті отримана від нерезидента на виконання умов зовнішньоекономічного контракту від 05.10.2021 №1/0510-2021, та зарахована на поточний валютний рахунок ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ” на загальну суму 34 100,00 дол. США (екв. 1 203 107,06 грн.), а саме: 15.07.2022 у сумі 6 000,00 дол.США; 19.08.2022 у сумі 3 000,00 дол.США; 22.11.2022 у сумі 3 400,00 дол.США; 16.12.2022 у сумі 8 200,00 дол.США; 18.01.2023 у сумі 6 600,00 дол.США; 06.03.2023 у сумі 6 900,00 дол.США.
Довідкою Територіального управління Ташкентської області Торгово-промислової палати Узбекистану № 01/ХБ-01-364 від 17.05.2023 року було передбачено, що з метою імпорту інструментів та обладнання з України від 05.10.2021 рок у між ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ” та ТОВ “BARAKA DEKOR” було підписано договір №1/0510-2021 на загальну суму 34100 дол. США. Згідно даного договору, ці інструменти та обладнання поступили до ТОВ “BARAKA DEKOR” 10.11.2021 р. Згідно умов договору ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ” було зобов`язано надіслати спеціаліста для запуску нових інструментів та обладнання. Проте, у зв`язку з виникненням розбіжностей між урядами України та Росії від 24 лютого 2022 року, спеціалісти не змогли виїхати через оголошення військового режима на території України. У зв`язку з тим, що Акт про запуск нових інструментів та обладнання не був складений в своєчасному порядку, грошові кошти за договором також не були своєчасно сплачені. В результаті чого, оплата коштів з боку ТОВ “BARAKA DEKOR” затягнулось з 13.10.2022 по 06.03.2023. Від 06.03.2023 ТОВ“BARAKA DEKOR” виконано у повному обсязі умови договору, переведено грошові кошти у повному обсязі, вказані в договорі.
Стаття 14-1 Закону України “Про торгово-промислові палати в Україні” передбачає, що Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб`єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб`єктів малого підприємництва видається безкоштовно.
У статті 3.3 Регламенту засвідчення Торгово-промисловою палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), затвердженого рішенням Президії Торгово-промислової Палати від 18 грудня 2014 року № 44 (5), вказано, що сертифікат (в певних договорах, законодавчих і нормативних актах згадується також як висновок, довідка, підтвердження) про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) (далі - сертифікат) - це документ, за затвердженими Президією ТПП України відповідними формами, який засвідчує настання форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили), виданий ТПП України або регіональною торгово-промисловою палатою згідно з чинним законодавством, умовами договору (контракту, угоди тощо) та цим Регламентом.
Відповідно до розпорядження Торгово-промислової палати України № 3 від 25 лютого 2022 року “Про процедуру засвідчення форс-мажорних обставин (обставин непереборної сили) у період дії воєнного стану на території України” тимчасово, на період воєнного стану на території України до припинення або скасування воєнного стану на території України, уповноважені регіональні торгово-промислові палати мають право за зверненням суб`єктів господарської діяльності та фізичних осіб, засвідчувати форс-мажорні обставини з усіх питань, що належать до компетенції ТПП України, в тому числі передбачених пунктом 4.2 Регламенту засвідчення Торгово-промислового палатою України та регіональними торгово-промисловими палатами форс мажорних обставин, який затверджено Рішенням Президії ТПП України від 18 грудня 2014 року № 44 (5) (із змінами та доповненнями).
Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об`єктивно унеможливлюють виконання зобов`язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов`язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту, включаючи але не обмежуючись ворожими атаками, блокадами, військовим ембарго, дії іноземного ворога, загальна військова мобілізація, військові дії, оголошена та неоголошена війна, дії суспільного ворога, збурення, акти тероризму, диверсії, піратства, безлади, вторгнення, блокада, революція, заколот, повстання, масові заворушення, введення комендантської години, карантину, встановленого Кабінетом Міністрів України, експропріація, примусове вилучення, захоплення підприємств, реквізиція, громадська демонстрація, блокада, страйк, аварія, протиправні дії третіх осіб, пожежа, вибух, тривалі перерви в роботі транспорту, регламентовані умовами відповідних рішень та актами державних органів влади, закриття морських проток, ембарго, заборона (обмеження) експорту/імпорту тощо, а також викликані винятковими погодними умовами і стихійним лихом, а саме: епідемія, сильний шторм, циклон, ураган, торнадо, буревій, повінь, нагромадження снігу, ожеледь, град, заморозки, замерзання моря, проток, портів, перевалів, землетрус, блискавка, пожежа, посуха, просідання і зсув ґрунту, інші стихійні лиха тощо.
У постанові від 21.07.2021 у справу № 912/3323/20 Верховний Суд виснував, що надзвичайними є ті обставини, настання яких не очікується сторонами при звичайному перебігу справ. Під надзвичайними можуть розумітися такі обставини, настання яких добросовісний та розумний учасник правовідносин не міг очікувати та передбачити при прояві ним достатнього ступеня обачливості. Невідворотними є обставини, настанню яких учасник правовідносин не міг запобігти, а також не міг запобігти наслідкам таких обставин навіть за умови прояву належного ступеня обачливості та застосуванню розумних заходів із запобігання таким наслідкам. Ключовим є те, що непереборна сила робить неможливим виконання зобов`язання в принципі, незалежно від тих зусиль та матеріальних витрат, які сторона понесла чи могла понести.
За визначенням, наведеним у частині другій статті 14-1 Закону України “Про торгово-промислові палати”, законодавець до форс-мажорних обставин відніс, серед іншого, загальну військову мобілізацію, військові дії, оголошену та неоголошену війну.
Указом Президента України “Про введення воєнного стану в Україні” від 24 лютого 2022 року № 64/2022, затвердженого Законом України від 24 лютого 2022 року № 2102-IX, на підставі пропозиції Ради національної безпеки і оборони України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України “Про правовий режим воєнного стану” в Україні введено воєнний стан із 05 години 30 хвилин 24 лютого 2022 року строком на 30 діб, у зв`язку з військовою агресією Російської Федерації проти України. В подальшому строк дії воєнного стану неодноразово продовжувався і останній триває і досі.
Отже, враховуючи визначення, наведене у частині другій статті 14-1 Закону України “Про торгово-промислові палати в Україні”, суд погоджується із доводом позивача, що введення в Україні з 24 лютого 2022 року воєнного стану є форс-мажорною обставиною, яка в повній мірі відповідає ознакам надзвичайності і невідворотності.
Слід зазначити, що форс-мажорні обставини не мають преюдиціальний (заздалегідь встановлений) характер. При їх виникненні сторона, яка посилається на дію форс-мажорних обставин, повинна це довести. Сторона яка посилається на конкретні обставини повинна довести те, що вони є форс-мажорними, в тому числі, саме для конкретного випадку. Виходячи з ознак форс-мажорних обставин, необхідно також довести їх надзвичайність та невідворотність. Те, що форс-мажорні обставини необхідно довести, не виключає того, що наявність форс-мажорних обставин може бути засвідчено відповідним компетентним органом.
Аналогічні висновки містяться у постанові Верховного Суду від 25.01.2022 у справі № 904/3886/21, від 18.01.2024 у справі № 914/2994/22.
У постановах від 05.10.2023 у справі № 520/14773/21, від 19.08.2022 у справі № 818/2429/18, від 17.06.2020 у справі № 812/677/17, від 03.09.2019 у справі № 805/1087/16 Верховний Суд зазначив, що має встановлюватися (доводитися) вплив обставин непереборної сили, засвідчених відповідними сертифікатами ТПП України, на неможливість платника податку належним чином виконувати свої зобов`язання і на зміну його економічного стану цими форс-мажорними обставинами. Ці фактори мають перебувати у причинно-наслідковому зв`язку.
З наведених вище підходів слідує, що саме по собі існування форс-мажорної обставини (обставини непереборної сили) ще не є свідченням того, що безпосередньо вона вплинула на неможливість виконання особою певного зобов`язання за договором чи обов`язку, передбаченого законодавчими та іншими нормативними актами. Такий зв`язок має доводитись як шляхом надання сертифіката (довідки) Торгово-промислової палати України чи уповноваженої нею регіональної ТПП, так і інших належних доказів, що можуть це підтвердити.
Так, до матеріалів справи надана довідка Територіального управління Ташкентської області Торгово-промислової палати Узбекистану від 17.05.2023 №01/ХБ-01-364, яка містить інформацію про неможливість здійснення нерезидентом розрахунків за контрактом у від 05.10.2021 №1/0510-2021 саме через дію форс-мажорних обставин, яка вплинула на неможливість своєчасного виконання зобов`язання за договором.
Доводи відповідача, що надані позивачем документи, а саме додаткова угоду від 19.10.2021 №1/21 до контракту №1/0510-2021, лист - запит від 10.11.2021 №1 від нерезидента на адресу ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ”, додаткова угоду від 15.03.2022 №3/22 до контракту №1/0510-2021, графік он-лайн консультацій і платежів між ТОВ “ДНІПРО СТІРОЛ” і СП ООО “BARAKA DEKOR” від 02.04.2022, акт виконаних робіт по контракту від 19.10.2021 №1/0510-2021, копія довідки Територіального управління Ташкентської області Торгово-промислової палати Узбекистану від 17.05.2023 №01/ ХБ-01-364 не подавались до перевірки, а тому не можуть бути враховані є хибними, з огляду на наступне.
Кк передбачає пункт 44.6 статті 44 ПК України у разі якщо до закінчення перевірки або у терміни, визначені в пункті 86.7 статті 86 цього Кодексу платник податків не надає посадовим особам контролюючого органу, які проводять перевірку, документи (незалежно від причин такого ненадання, крім випадків виїмки документів або іншого вилучення правоохоронними органами), що підтверджують показники, відображені таким платником податків у податковій звітності, вважається, що такі документи були відсутні у такого платника податків на час складення такої звітності.
У постанові від 4 липня 2024 року у справі № 380/8597/23 Верховний Суд указав, що “…у зазначених положеннях закону мова йде саме про документи, які підтверджують показники податкової звітності, а не всі документи.
Отже, позиція відповідача у цьому випадку є помилковою, оскільки довідки торгово-промислової палати не належать до первинних документів, які підтверджують показники податкової звітності, та безпосередньо не пов`язані із визначенням об`єктів оподаткування та/або податкових зобов`язань, а тому положення пункту 44.6 статті 44 ПК України у спірних правовідносинах не застосовуються”.
Також слід зазначити, що Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у постанові від 23.07.2024 у справі № 240/25642/22 виснував, що хоча положеннями Закону України “Про валюту і валютні операції” не врегульовано процедуру прийняття рішення про нарахування пені, як виду адміністративно - господарської санкції за порушення строків проведення розрахунків в іноземній валюті, а такий порядок унормований положеннями Податкового кодексу України, проте це не означає, що правовідносини у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду стають частиною законодавства щодо справляння податків і зборів та на них розповсюджуються всі положення ПК України. Закон України “Про валюту і валютні операції” та Податковий кодекс України регулюють різні сфери державної політики. Підстави для ототожнення пені, яка застосовується у податкових правовідносинах, із пенею, яка застосовується у сфері валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду (за порушення строків надходження валютної виручки за операціями з експорту та імпорту товарів, відповідальність за яке встановлено статтею 13 Закону України “Про валюту і валютні операції”) - відсутні.
У наведеній вище постанові Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду вказав, що аналіз наведених положень свідчить, що Закон України “Про валюту і валютні операції” розмежовує заходи впливу, до яких віднесено штрафні санкції і штрафи, які передбачені статтею 14 вказаного Закону, та пеню за порушення строків розрахунків в іноземній валюті, нарахування якої врегульовано статтею 13 Закону України “Про валюту і валютні операції”. Отже, положення абзацу другого частини восьмої статті 16 Закону України “Про валюту і валютні операції”, яким визначено, що рішення про застосування до суб`єктів валютних операцій заходів впливу приймається у порядку, визначеному законодавством, що діє на день прийняття відповідного рішення, не є застосовним по відношенню до пені за порушення строків розрахунків в іноземній валюті, оскільки така (пеня) не є заходом впливу, перелік яких наведено у статті 14 Закону України “Про валюту і валютні операції”.
З урахуванням цього Верховний Суд у складі судової палати з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду прийшов до висновку, що спірні правовідносини є специфічними та врегульовані спеціальним Законом України “Про валюту і валютні операції”, і саме норми вказаного Закону підлягають застосуванню, зокрема і в питанні нарахування пені за порушення строків розрахунків в іноземній валюті.
З огляду на наведені мотиви Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду у постанові від 23.07.2024 у справі № 240/25642/22 сформулювала висновок, згідно з яким пеня, що передбачена частиною п`ятою статті 13 Закону України “Про валюту і валютні операції”, за порушення строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, у період дії карантину, встановленого КМУ на всій території України з метою запобігання поширенню на території України коронавірусної хвороби (COVID- 19), застосовується на загальних підставах і на таку не поширюються положення абзацу 11 пункту 52-1 підрозділу XX “Перехідні положення” ПК України. Підпунктом 69 підрозділу 10 розділу XX “Перехідні положення” ПК України установлено, що тимчасово, на період до припинення або скасування воєнного стану на території України, справляння податків і зборів здійснюється з урахуванням особливостей, визначених у цьому пункті. Тобто нормами вказаного пункту визначено певні особливості справляння податків і зборів на певний період часу - на період до припинення або скасування воєнного стану на території України.
У справі № 240/25642/22 Верховний Суд визнав, що така норма може бути застосована до строків, визначених як податковим так і іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, але виключно у податковій сфері (у сфері справляння податків і зборів). Однак, як вже було зазначено Закон України “Про валюту і валютні операції” є спеціальним законом, який регулює, не сферу справляння податків і зборів, а сферу здійснення валютних операцій, валютного контролю та валютного нагляду, отже питання строків та відповідальності за їх порушення врегульовано саме зазначеним Законом, зміна положень якого здійснюється виключно шляхом внесення змін до цього Закону. При цьому якщо положення інших законів суперечать положенням Закону України “Про валюту і валютні операції”, застосовуються положення саме Закону України “Про валюту і валютні операції”. Тобто про зупинення граничних строків розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів мали бути внесені відповідні зміни до Закону України “Про валюту і валютні операції”, чого законодавцем зроблено не було.
Отже, підпункт 69.9 пункту 69 підрозділу 10 розділу XX “Перехідні положення” ПК України та Закон України “Про валюту і валютні операції”, зокрема стаття 13, не є конкуруючими нормами, і те що підпункт 69.9 пункту 69 прийнятий пізніше у часі (03 березня 2022 року) не є підставою для його застосування до спірних правовідносин.
Враховуючи зазначене Судова палата з розгляду справ щодо податків, зборів та інших обов`язкових платежів Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду сформулювала правовий висновок, відповідно до якого положення підпункту 69.9 пункту 69 підрозділ 10 розділу XX “Перехідні положення” ПК України, яким зупинено перебіг строків, визначених податковим законодавством та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, не розповсюджуються на строки розрахунків за операціями з експорту та імпорту товарів, що врегульовано законодавством у сфері здійснення валютних операцій, валютного регулювання та валютного нагляду.
Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 25.09.2024 у справі № 560/19941/23.
За таких обставин суд першої інстанції дійшов вірного висновку про задоволення позовних вимог, в той час як доводи апеляційної скарги не спростовують таких висновків.
З урахуванням доводів і заперечень сторін, наданих ними доказів, колегія суддів дійшла висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись статтями 241-244, 315, 316, 321, 322 КАС України, суд, -

п о с т а н о в и в:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Дніпропетровській області - залишити без задоволення.
Рішення Дніпропетровського окружного адміністративного суду від 07 січня 2025 року - залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, за винятком наявності підстав передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Головуючий - суддя Л.А. Божко 

суддя Ю. В. Дурасова 

суддя О.М. Лукманова