ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

03 березня 2026 року	справа № 380/14688/25	
Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Лунь З.І. розглянув у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Хоугтон Україна» до Львівської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,
в с т а н о в и в:
Товариство з обмеженою відповідальністю «Хоугтон Україна» (далі - позивач) звернулося до суду з адміністративним позовом до Львівської митниці (далі - відповідач), у якому просить:
- визнати протиправним та скасувати рішення відповідача про визначення коду товару (класифікаційне рішення) від 18.06.2025 №KT-UA209000-0080-2025.
В обґрунтування позовних вимог зазначено про те, що рішення митного органу про визначення коду товару є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки, відповідач безпідставно змінив код товару за УКТЗЕД по відношенню до визначеного декларантом, який, у свою чергу, надав всі документи для митного оформлення, що визначені МК України. Позивач вважає, що митний орган, оцінюючи документи надані до ЕМД прийняв рішення про зміну коду товару не беручи до уваги ані поясненням товариства, ані наданим документам, та не зважаючи на фактичний склад поставленого товару. З  вказаних підстав позивач просив задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Ухвалою від 23.07.2025 суддя Кисильова О.Й. відкрила провадження у цій справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін.
Згідно із ч.9 ст.31 Кодексу адміністративного судочинства України невирішені судові справи за вмотивованим розпорядженням керівника апарату суду, що додається до матеріалів справи, передаються для повторного автоматизованого розподілу справ виключно у разі, коли суддя (якщо справа розглядається одноособово) або суддя-доповідач із складу колегії суддів (якщо справа розглядається колегіально) у визначених законом випадках не може продовжувати розгляд справи більше чотирнадцяти днів, що може перешкодити розгляду справи у строки, встановлені цим Кодексом.
Відповідно до Розпорядження керівника апарату Львівського окружного адміністративного суду від №7/р від 26.01.2026 «Щодо призначення повторного автоматизованого розподілу судових справ», відповідно до Рішення Вищої ради правосуддя №100/0/15-26 від 22.01.2026 та Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого Рішенням Ради суддів України 11.11.2024 №39 (із змінами), здійснено повторний автоматизований розподіл судових справ.
Після автоматизованого розподілу для розгляду цієї справи визначено суддю Лунь З.І.
Ухвалою судді від 27.01.2026 прийнято адміністративну справу №380/14687/25 до свого провадження.
Відповідач скористався правом на подання відзиву та подав суду відзив на позовну заяву із викладом заперечень щодо наведених позивачем обставин та правових підстав позову. Обґрунтовуючи відзив відповідач зазначив, що до митного оформлення позивачем подано митну декларацію №25UA209170041907U0, в якій заявлено до митного декларування наступний товар 1.Мастильні матеріали, з сум.вмістом нафти та нафтопрод. (вуглеводнів) одержаних із бітумінозних мінералів більше 70%, без вмісту дисульфіду молібдену. Не містить біодизель. Не являється паливом рідким, для роботи на верстатах: Див. «електронний інвойс» GARIA 404 M-10 - 14546,4 кг, діжка по 209л/181,83кг.*80шт. за кодом товару згідно УКТ ЗЕД 2710199100 (ставка ввізного мита 0%). Під час здійснення митного контролю за результатами спрацювання профілів ризику АСАУР АСМО «Інспектор» декларанту було надіслано повідомлення про необхідність представлення транспортного засобу для проведення митного огляду товарів. Окрім того, в зв`язку з необхідністю перевірки правильності заявленого у митній декларації коду товару згідно УКТ ЗЕД, посадовою особою митниці декларанту направлено повідомлення з вимогою про надання всіх наявних відомостей, необхідних для підтвердження заявленого коду УКТ ЗЕД. Під час здійснення митних формальностей, Автоматизованою Системою Управління Ризиками (АСУР) було згенеровано форму контролю 905-3 із обґрунтуванням «Взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТЗЕД». З метою виконання згенерованої форми митного контролю, посадовою особою митниці, під час проведення митного огляду товарів було здійснено взяття проб (зразків), з подальшим направленням таких до управління експертиз та досліджень хімічної та промислової продукції Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи. За результатами проведених досліджень було складено висновок спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби №1420003101-0168 від 05.06.2025. Враховуючи результати проведених досліджень, викладених у висновку Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби №1420003101-0168 від 05.06.2025 Львівською митницею було прийнято Рішення про визначення коду товару (класифікаційне рішення) №KT-UA209000-0080-2025 від 18.06.2025 (далі – Рішення), яким було класифіковано товар за кодом 2710 19 48 00 УКТ ЗЕД із наступним описом: Нафтопродукти, одержані з бітумінозних порід з вмістом 70% мас.% або більше - нафтопродуктів. Важкі дистиляти. Газойлі. Суміш на основі неароматичних вуглеводнів з вмістом добавок/домішок (у: тому: числі складноефірні сполуки та ароматичні вуглеводні). Вміст нафтопродуктів у складі проби становить (84,3 ± 0,2) мас. %. Масова частка сірки у складі проби становить Документ сформований в системі «Електронний суд» 08.08.2025 2 0,7269 мас.%. Виробник Houghton Deutschland GmbH). При цьому, відповідач вважає безпідставними твердження позивача про відсутність вмотивованого письмового рішення керівника митного органу або його заступника про взяття проб товару, оскільки головним державним інспектором відділу митного оформлення №1 митного поста «Городок» було підготовлено лист-звернення про надання дозволу на відбір проб товару, в якому зазначено підставу для проведення дослідження - спрацювання АСУР та на якому міститься рукописний текст наступного змісту - «Погоджено», дата та підпис заступника начальника митного поста «Городок». Крім того, відповідач вказує, що положеннями частини другої статті 356 Митного кодексу України (далі – МК України) не визначено форму рішення керівника митного органу. В той же час, безпосередньо резолюція є основною формою управлінських доручень у письмовій формі. Також зазначає, що взяття проб (зразків) товару здійснювалась у присутності представника підприємства ТОВ «Хоугтон Україна», який без жодних зауважень підписав акт відібрання проб товару. Враховуючи вищевказане, відповідач вважає, що митницею дотримано вимоги МК України щодо порядку відбирання проб (зразків ) товару та порядку визначення коду товару, а спірне рішення про визначення коду товару прийняте у відповідності з чинним законодавством України, у межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.З наведених підстав відповідач просив у задоволенні позову відмовити повністю.
Представник позивача подав до суду відповідь на відзив, в якій підтримав позовні вимоги в повному обсязі.
Суд встановив таке.
Товариство з обмеженою відповідальністю «Хоугтон Україна» зареєстроване як юридична особа в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань.
Видами діяльності позивача є: 46.75 Оптова торгівля хімічними продуктами; Діяльність посередників у торгівлі товарами широкого асортименту, Оптова торгівля іншими машинами й устаткованням, Консультування з питань комерційної діяльності й керування, Діяльність у сфері інжинірингу, геології та геодезії, надання послуг технічного консультування в цих сферах, Дослідження кон`юнктури ринку та виявлення громадської думки.
Компанія займається імпортом та реалізацією мастильно-охолоджувальних рідин (МОР) та емульсолів для металообробки компанії на сайті ua.kompass.com. 
Між ТОВ «ХОУГТОН УКРАЇНА» (Покупець) та компанією Quaker Houghton Sales B.V. Deutsche Zweigniederlassung, Німеччина (Продавець), укладено Контракт купівлі-продажу №0322 від 06.05.2022 (далі також Договір), за яким Продавець передає, а Покупець приймає Товари згідно з інвойсом, який є невід`ємною частиною Договору, укладеного між Продавцем та Покупцем. 
У зв`язку з імпортом товару за Договором, позивач подав до Львівської митниці (ВМО №1 митного поста «Городок» Львівської митниці) митну декларацію №25UA209170041907U0, в якій заявлено до митного декларування наступний товар 1.Мастильні матеріали, з сум.вмістом нафти та нафтопрод. (вуглеводнів) одержаних із бітумінозних мінералів більше 70%, без вмісту дисульфіду молібдену. Не містить біодизель. Не являється паливом рідким, для роботи на верстатах: Див. «електронний інвойс» GARIA 404 M-10 - 14546,4кг, діжка по 209л/181,83кг.*80шт. за кодом товару згідно УКТ ЗЕД 2710199100 (ставка ввізного мита 0%). 
Разом з митною декларацією на підтвердження заявленої декларантом митної вартості, технічних та якісних характеристик товару при поданні митної декларації митному органу було надано повний пакет документів, що повністю підтверджують опис, технічні та якісні характеристики товару та яких згідно з вимогами чинного митного законодавства достатньо для підтвердження зазначеного декларантом коду УКТ ЗЕД, в тому числі, але не виключно:
- митна декларація № 25UA209170041907U0;
- контракт купівлі-продажу №0322 від 06.05.2022 між Quaker Houghton Sales B.V. Deutsche Zweigniederlassung та ТОВ «ХОУГТОН УКРАЇНА»;
- сертифікат аналізу № б/н від 14.05.2025;
- рахунок-фактура (Інвойс) №40034766 від 14.05.2025;
-рахунок-фактура (Інвойс) №40034767 від 14.05.2025;
-експортна митна декларація країни відправлення №25DE810359935207B7 від 14.05.2025;
-опис товару GARIA 404 M-10;
- фото пакування GARIA 404 M-10- Сертифікат про походження товару №L908224 від 14.05.2025 року (до інвойсів 40034766; 40034767; 40034767; 40034765);
- CMR (Автотранспортна накладна) №б/н від 14.05.2025 року;
- договір на митно-брокерське обслуговування №2 від 31.03.2024;
-рахунок про надання транспортних послуг №92 від 15.05.2025;
-довідка про транспортні витрати №092 від 15.05.2025 (з Додатковою угодою №1);
-договір на транспортно-експедиторське обслуговування №33 від 01.10.2018;
- договір про надання транспортно-експедиційних послуг щодо перевезення вантажів автомобільним транспортом в міжміському та міжнародному сполученні №092/05/25 від 02.01.2025; 
- перепустка №Е-378570 від 17.05.2025;
- довіреність №1 від 18.05.2025. 
Під час проведення процедур митного контролю за результатами спрацювання профілів ризику АСАУР АСМО «Інспектор» 18.05.2025 декларантом було отримано повідомлення з вимогою про представлення транспортного засобу для проведення митного огляду товарів та повідомлення з вимогою про надання всіх наявних відомостей, необхідних для підтвердження заявленого коду УКТ ЗЕД (скріншоти повідомлень з системи електронного декларування додаються). 
На виконання зазначених вимог декларантом було подано транспортний засіб для проведення митного огляду товарів та надано додаткові пояснення. 
Також, під час проведення митного огляду товарів посадовими особами митного органу паралельно було здійснено взяття проб (зразків). 
20.05.2025 посадовими особами Львівської митниці за митною декларацією 25UA209170041907U0 від 18.05.2025 було перекласифіковано з задекларованого декларантом коду УКТЗЕД 2710 19 91 00 (Мастильні матеріали, з сум. вмістом нафти та нафтопрод. (вуглеводнів) одержаних із бітумінозних мінералів більше 70%, без вмісту дисульфіду молібдену. Не містить біодизель. Не являється паливом рідким, для роботи на верстатах») на 3403 99 00 90 (Мастильнi матерiали (включаючи мастильно-охолоджувальнi емульсiї для рiзальних iнструментiв, засоби для полегшення вигвинчування болтiв або гайок, засоби для видалення iржi або антикорозiйнi засоби та засоби для полегшення видалення з форм виробiв, виготовленi на основi мастильних матерiалiв), а також засоби, якi використовують для масляної або жирової обробки текстильних матерiалiв, шкiри, хутра та iнших матерiалiв, крiм засобiв, що мiстять як основний компонент 70 мас.% або бiльше нафти або нафтопродуктiв, одержаних з бiтумiнозних мiнералiв) та донараховано ввізне мито у розмірі 6,5% на загальну суму 93 640,53 грн.
Не погоджуючись з прийнятим рішеннями, позивачем було реалізовано право на випуск товарів під забезпечення сплати митних платежів відповідно до розділу Х Митного кодексу України та випущено товар за тимчасовою митною декларацією 25UA209170042944U5 від 20.05.2025.
06.06.2025 позивачем через систему електронного декларування отримано повідомлення з вимогою про прибуття до ВМО №1 митного посту «Городок» Львівської митниці для ознайомлення з Висновком №1420003101-0168 від 05.06.2025 Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби, отриманого за результатами аналізу відібраних проб. 
19.06.2025 позивачем через систему електронного декларування отримано повідомлення з вимогою з`явитися керівнику підприємства Ільїну О.Ю. та декларанту ОСОБА_1 з 09 год. 00 хв. до 17 год 00хв. до ВМО №1 митного поста «Городок» Львівської митниці для надання пояснень по справі. 
Керівником ТОВ «ХОУГТОН УКРАЇНА» - ОСОБА_2 , та митним брокером - Біляєвим М.Т. було надано письмові пояснення посадовій особі митного органу та надано додаткові документи, що підтверджують характеристики товару та заявлений код УКТЗЕД 2710 19 91 00, а саме Опис товару та Лист технічних даних виробника (пояснення та технічні документи додаються). 
Керуючись Висновком Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби №1420003101-0168 від 05.06.2025 рта незважаючи на виконання позивачем усіх вимог чинного законодавства стосовно підтвердження заявленого коду УКТ ЗЕД, Відповідачем було прийнято Рішення про визначення коду товару (класифікаційне рішення) №KT-UA209000-0080-2025 від 18.06.2025 (далі також Рішення), яким було перекласифіковано товар з задекларованого коду УКТЗЕД 2710 19 91 00 (Мастильні матеріали, з сум. вмістом нафти та нафтопрод. (вуглеводнів) одержаних із бітумінозних мінералів більше 70%, без вмісту дисульфіду молібдену. Не містить біодизель. Не являється паливом рідким, для роботи на верстатах») на 2710 19 48 00 (Нафтопродукти, одержані з бітумінозних порід з вмістом 70% мас.% або більше нафтопродуктів. Важкі дистиляти. Газойлі. Суміш на основі неароматичних вуглеводнів з вмістом добавок/домішок (у: тому: числі складноефірні сполуки та ароматичні вуглеводні). Вміст нафтопродуктів у складі проби становить (84,3 ± 0,2) мас. %. Масова частка сірки у складі проби становить 0,7269 мас.%. Виробник Houghton Deutschland GmbH). 
Позивач не погоджується з діями відповідача щодо взяття проб товару та прийнятим рішенням про визначення коду задекларованого товару, у зв`язку з чим звернувся до суду з даним позовом.

Надаючи правову оцінку діям відповідача та оскаржуваному рішенню, суд зазначає наступне.
Згідно з частиною 2 статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до пунктів 23, 24 частини 1 статті 4 МК України митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
За змістом частини 1 статті 246 МК України метою митного оформлення є забезпечення дотримання встановленого законодавством України порядку переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, а також забезпечення статистичного обліку ввезення на митну територію України, вивезення за її межі і транзиту через її територію товарів.
Митне оформлення розпочинається з моменту подання митному органу декларантом або уповноваженою ним особою митної декларації або документа, який відповідно до законодавства її замінює, та документів, необхідних для митного оформлення, а в разі електронного декларування - з моменту отримання митним органом від декларанта або уповноваженої ним особи електронної митної декларації або електронного документа, який відповідно до законодавства замінює митну декларацію (частина перша статті 248 МК України).
Частиною 1 статті 257 МК України передбачено, що декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення. При застосуванні письмової форми декларування можуть використовуватися як електронні документи, так і документи на паперовому носії або їх електронні (скановані) копії, на які накладено електронний підпис декларанта або уповноваженої ним особи.
Відповідно до частини 1 статті 320 МК України форми та обсяги митного контролю обираються: 1) посадовими особами митних органів на підставі результатів застосування системи управління ризиками; та/або 2) автоматизованою системою управління ризиками. Не допускається визначення форм та обсягів митного контролю іншими органами державної влади, а також участь їх посадових осіб у здійсненні митного контролю.
Згідно з пунктами 1 та 2 частини 1 статті 336 МК України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами митних органів шляхом: перевірки документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу надаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України; митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян).
Перевірка документів та відомостей, які відповідно до статті 335 цього Кодексу подаються митним органам під час переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, здійснюється візуально, із застосуванням інформаційних технологій (шляхом проведення формато-логічного контролю, контролю співставлення, контролю із застосуванням системи управління ризиками) та в інші способи, передбачені цим Кодексом (частина 1 статті 337 МК України).
Статтею 361 МК України визначено, що управління ризиками - це робота митних органів з аналізу ризиків, виявлення та оцінки ризиків, розроблення та практичної реалізації заходів, спрямованих на мінімізацію ризиків, оцінки ефективності та контролю застосування цих заходів. Під ризиком розуміється ймовірність недотримання вимог законодавства України з питань митної справи. Митні органи застосовують систему управління ризиками для визначення товарів, транспортних засобів, документів і осіб, які підлягають митному контролю, форм митного контролю, що застосовуються до таких товарів, транспортних засобів, документів і осіб, а також обсягу митного контролю. Цілями застосування системи управління ризиками є: 1) запобігання, прогнозування і виявлення порушень законодавства України з питань митної справи; 2) забезпечення більш ефективного використання наявних у митних органів ресурсів та зосередження їх уваги на окремих згрупованих об`єктах аналізу ризику, щодо яких є потреба у застосуванні окремих форм митного контролю або їх сукупності, а також у підвищенні ефективності митного контролю (областях ризику); 3) забезпечення в межах повноважень митних органів заходів із захисту національної безпеки, життя і здоров`я людей, тварин, рослин, довкілля, інтересів споживачів; 4) прискорення митного оформлення товарів, що переміщуються через митний кордон України.
Аналіз ризику - це систематичне використання митними органами наявної у них інформації для визначення обставин та умов виникнення ризиків, їх ідентифікації і оцінки ймовірних наслідків недотримання вимог законодавства України з питань митної справи. До об`єктів аналізу ризику належать: 1) характеристики товарів, транспортних засобів, що переміщуються через митний кордон України; 2) характер зовнішньоекономічної операції; 3) характеристика суб`єктів, що беруть участь у зовнішньоекономічній операції (стаття 362 МК України).
Отже, необхідність перевірки документів та відомостей, які подані декларантом під час митного оформлення товарів, а також право на проведення огляду (переогляду) товарів виникає у тому числі за результатами застосування митним органом системи управління ризиками.
Згідно з статтею 67 МК України Українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України. В УКТ ЗЕД товари систематизовано за розділами, групами, товарними позиціями, товарними підпозиціями, найменування і цифрові коди яких уніфіковано з Гармонізованою системою опису та кодування товарів. Для докладнішої товарної класифікації використовується сьомий, восьмий, дев`ятий та десятий знаки цифрового коду. Структура десятизнакового цифрового кодового позначення товарів в УКТ ЗЕД включає код групи (перші два знаки), товарної позиції (перші чотири знаки), товарної підпозиції (перші шість знаків), товарної категорії (перші вісім знаків), товарної підкатегорії (десять знаків).
Відповідно до частин 1- 5 статті 69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Митні органи здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи митного органу декларант або уповноважена ним особа зобов`язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів митний орган має право самостійно класифікувати такі товари. Для цілей класифікації товарів під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо. Для цілей класифікації товарів під товарами з ідентичними характеристиками розуміються товари, які мають однакові характерні для них ознаки (фізичні характеристики, хімічний склад, призначення та порядок застосування тощо) і відмінності між цими товарами не впливають на характеристики,визначальні для класифікації таких товарів за одним класифікацій-ним кодом згідно з УКТ ЗЕД.
Згідно з частиною 7 статті 69 МК України рішення митних органів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов`язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням митного органу щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення відповідно до глави 4 цього Кодексу.
Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер (частина 8 статті 69 МК України).
Порядок роботи відділу митних платежів підрозділу митного оформлення митного органу та митного поста при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затверджено наказом Міністерства фінансів України від 30.05.2012 №650, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 02.07.2012 за №1085/21397 (далі - Порядок №650, в редакції чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Пунктом 2 розділу 1 Порядку №650 визначено, що контроль правильності класифікації товарів - перевірка правильності опису товару та відповідного йому коду в митній декларації вимогам Основних правил інтерпретації УКТЗЕД під час проведення процедур його митного контролю та митного оформлення.
Відповідно до пункту 1 розділу ІІ Порядку №650 посадові особи Підрозділу, ПМО здійснюють контроль правильності класифікації товарів під час виконання митних формальностей. Обсяг митного контролю, достатнього для забезпечення додержання правил класифікації товарів, визначається на підставі результатів застосування системи управління ризиками.
Пунктом 2 розділу II цього Порядку передбачено, що контроль правильності класифікації товарів здійснюється шляхом перевірки відповідності:
опису товару в митній декларації процедурі декларування відповідно до вимог Кодексу;
відомостей про товар та код товару згідно з УКТ ЗЕД, заявлених у митній декларації, відомостям про товар (найменування, опис, визначальні характеристики для класифікації товарів тощо), зазначеним у наданих для митного контролю документах, шляхом перевірки дотримання вимог Основних правил інтерпретації УКТ ЗЕД, із врахуванням Пояснень до УКТ ЗЕД, рекомендацій, розроблених центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, відповідно до вимог Кодексу.
У разі якщо посадова особа ПМО не може однозначно перевірити правильність класифікації товарів на підставі задекларованих відомостей, така посадова особа у паперовій або електронній формі надсилає повідомлення декларанту або уповноваженій ним особі про необхідність надання додаткових документів та/або відомостей, які підтверджують задекларований код товару згідно з УКТ ЗЕД. Строк надання додаткових документів та/або відомостей не має перевищувати 10 календарних днів з дня отримання такого повідомлення. У разі відмови у наданні або ненаданні додаткових документів та/або відомостей, які підтверджують задекларований код товару згідно з УКТ ЗЕД, у строк, встановлений пунктом 3 цього розділу, перевірка правильності класифікації товарів здійснюється за наявними документами та/або відомостями з використанням довідкової інформації (пункти 3, 4 розділу ІІ Порядку №650).
Пунктами 5, 6 розділу ІІ Порядку №650 визначено, що у разі надання додаткових документів та/або відомостей, які підтверджують задекларований код товару згідно з УКТ ЗЕД, у строк, встановлений пунктом 3 цього розділу, такі документи та/або відомості обов`язково враховуються під час перевірки правильності класифікації товарів, за результатами якої посадова особа ПМО: підтверджує задекларований код товару згідно з УКТ ЗЕД; або передає виконання митної формальності щодо перевірки правильності класифікації товарів за митною декларацією до Підрозділу.
Крім випадку, передбаченого абзацом третім пункту 5 цього розділу, передання виконання митної формальності щодо перевірки правильності класифікації товарів за митною декларацією здійснює ПМО: у складних випадках класифікації товарів; на вимогу Підрозділу або підрозділу митних компетенцій, у тому числі за результатами самостійного виявлення порушення правил класифікації товарів під час здійснення контролю правильності класифікації товарів, моніторингу митних декларацій, щодо яких посадові особи ПМО виконують митну формальність щодо перевірки правильності класифікації товарів; в інших випадках, передбачених законодавством України з питань митної справи.
Передання виконання митної формальності щодо перевірки правильності класифікації товарів за митною декларацією здійснює посадова особа ПМО за допомогою автоматизованої системи митного оформлення (далі - АСМО) шляхом оформлення запиту за формою, наведеною в додатку 3 до Порядку виконання митних формальностей (далі - Запит) (пункт 7 розділу ІІ Порядку).
Посадова особа Підрозділу або підрозділу митних компетенцій у строк не більше 10 календарних днів з дня отримання Запиту здійснює класифікацію товарів, за результатами якої: підтверджує задекларований код товару згідно з УКТЗЕД; або приймає Рішення (пункт 9 розділу ІІ Порядку №650).
Крім того, пунктом 10 розділу ІІ Порядку №650 передбачено, що якщо для вирішення питання класифікації товару виникає потреба у спеціальних знаннях з різних галузей науки, техніки, мистецтвознавства тощо або у використанні спеціального обладнання і техніки, митний орган може звернутися до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, чи до його відокремленого підрозділу або іншої експертної установи (організації).
Залучення спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або іншої експертної установи (організації) здійснюється у разі виникнення:
необхідності ідентифікації або лабораторної перевірки характеристик товарів, визначальних для їх класифікації;
складних випадків класифікації товарів, вирішення яких потребує проведення досліджень.
У такому разі Підрозділ або підрозділ митних компетенцій готує та надсилає запит про проведення дослідження (аналізу, експертизи) проб (зразків) товарів до спеціалізованого органу з питань експертизи та досліджень центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну митну політику, або іншої експертної установи (організації) із зазначенням переліку завдань та питань, що мають бути з`ясовані для встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД.
Аналіз змісту вищенаведених норм свідчить про те, що класифікацію товарів за УКТ ЗЕД здійснює особа, яка подає митну декларацію. У свою чергу, митний орган здійснює контроль за такою класифікацією і може самостійно визначити код задекларованого товару лише в тому разі, коли виявить порушення правил класифікації з боку декларанта. Повноваження митного органу щодо самостійного визначення коду товару не є дискреційними та обумовлені виключно наявністю порушення правил класифікації з боку декларанта.
Аналогічна правова позиція наведена у постановах Верховного Суду від 03.04.2018 у справі №814/1256/17 та від 20.06.2019 №826/7208/16.
Як було встановлено судом, підставою для прийняття оскаржуваного рішення стала невідповідність інформації зазначеної у графі 31 МД №25UA209170041907U0, у частині «Мастильні матеріали, з сум.вмістом нафти та нафтопрод. (вуглеводнів) одержаних із бітумінозних мінералів більше 70%, без вмісту дисульфіду молібдену. Не містить біодизель. Не являється паливом рідким, для роботи на верстатах: Див. «електронний інвойс» GARIA 404 M-10 - 14546,4 кг, діжка по 209л/181,83кг.*80шт. оскільки заявлено за кодом товару згідно УКТ ЗЕД 2710199100 (ставка ввізного мита 0%)», а фактично встановлено «Нафтопродукти, одержані з бітумінозних порід з вмістом 70% мас.% або більше нафтопродуктів. Важкі дистиляти. Газойлі. Суміш на основі неароматичних вуглеводнів з вмістом добавок/домішок (у: тому: числі складноефірні сполуки та ароматичні вуглеводні). Вміст нафтопродуктів у складі проби становить (84,3 ± 0,2) мас. %. Масова частка сірки у складі проби становить 0,7269 мас.%. Виробник Houghton Deutschland GmbH) за кодом товару згідно УКТ ЗЕД 2710194800».
Так, у графі 31 МД №25UA209170041907U0 в частині «код товару» дійсно зазначено 271019910.
У той же час, матеріалами справи підтверджено, що заявлені декларантом дані товару повністю збігаються з даними зазначеними у Інвойсі №40034766 від 14.05.2025, експортній митній декларації країни відправлення №25DE810359935207B7 від 14.05.2025, а також у сертифікаті якості товару від 14.05.2025, який подавався декларантом позивача разом з митною декларацією. Підстави недовіряти даним, які указані у сертифікаті якості відсутні, а тому декларантом позивача вносилися відомості до графи 31 МД на підставі відомостей, наявних у товаросупровідних документах.
Отже, подана декларантом митна декларація у графі 31 містила деталізований опис товару, відповідно до поданих до митної декларації документів, що у своїй сукупності свідчили про правильність класифікації товару у товарній позиції 2710199100.
Надаючи оцінку твердженням позивача в частині відсутності вмотивованого рішення керівника митного органу або його заступника щодо взяття проб та контраргументам відповідача щодо відсутності визначеної форми рішення керівника митного органу та достатності в даному випадку резолюції керівника на відповідному листі, суд зазначає наступне.
Згідно з частиною першою статті 356 МК України взяття проб (зразків) товарів здійснюється посадовими особами митного органу в рамках процедур митного контролю та митного оформлення з метою встановлення характеристик, визначальних для: 1) класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД; 2) перевірки задекларованої митної вартості товарів; 3) встановлення країни походження товарів; 4) встановлення належності товарів до наркотичних засобів, психотропних речовин, їх аналогів, прекурсорів, сильнодіючих чи отруйних речовин; 5) встановлення належності товарів до предметів, що мають художню, історичну чи археологічну цінність; 6) встановлення належності товарів до таких, що виготовлені з використанням об`єктів права інтелектуальної власності, що охороняються відповідно до закону.
Правила частини другої статті 356 МК України передбачають, що взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами митного органу на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього митного органу або його заступника.
Тобто, наведеними нормами МК України чітко регламентовано, що взяття зразків (проб) товарів, які знаходяться під митним оформленням, відбувається виключно на підставі відповідного вмотивованого письмового рішення.
Однак, як встановлено судом під час дослідження доказів, в порушення зазначених вимог чинного законодавства, про взяття проб (зразків) позивачеві було повідомлено в телефонному режимі, без прийняття відповідного рішення уповноваженою особою митного органу та ознайомлення з ним позивача, чим грубо порушено порядок проведення процедур митного контролю та основні принципи здійснення митної справи. 
У Висновку №1420003101-0168 від 05.06.2025 Спеціалізованої лабораторії з питань експертизи та досліджень Держмитслужби підставою для направлення зразків також зазначено лише «АСАУР ФМК №905-3 «Взяття проб (зразків) товарів для проведення досліджень (аналізу, експертизи) з метою встановлення характеристик, визначальних для класифікації товарів згідно з УКТ ЗЕД», однак не зазначено жодного посилання на вмотивоване письмове рішення керівника митного органу або його заступника, як це прямо передбачено ч.2 ст. 356 Митного кодексу України. 
Так, у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 07.06.2022 по справі № 818/295/17 зазначено, що «Протиправним є рішення контролюючого органу про визначення коду товару, якщо не дотримано законодавчих вимог, які регламентують підстави і порядок взяття проб (зразків) товарів, що перебувають під митним контролем, а також гарантій, які надаються декларантам під час цього процесу.» 
З огляду на зазначене, Відповідачем грубо порушено порядок проведення процедур митного контролю та основні принципи здійснення митної справи, на підставі чого прийнято протиправне рішення.
У той же час, Верховний Суд вже неодноразово вирішував питання щодо форми передбаченого частиною другою статті 356 МК України рішення керівника митного органу або його заступника про відібрання проб (зразків) товару. Так, зокрема, але не виключно у постановах від 28.07.2021 (справа №815/3903/17), від 28.05.2020 (справа №818/1205/16), від 14.08.2018 (справа №818/3408/15), від 12.11.2020 (справа №808/1697/15), від 29.07.2021 (справа №160/11199/19), від 13.04.2021 (справа №818/294/17), від 27.05.2021 (справа №820/6482/16), від 25.02.2021 (справа №815/1557/17) Верховний Суд виснував, що передбачене частиною другою статті 356 МК України письмове вмотивоване рішення не може бути прийняте у формі резолюції керівника на службовій записці інспектора митного органу. За таких обставин, з урахуванням приписів статті 19 Конституції України, є підстави вважати, що владні управлінські функції під час прийняття рішення про визначення коду товару було здійснено у непередбачений законом спосіб.
Суд касаційної інстанції у постанові від 25.03.2024 у справі № 260/585/22 підтримав наведені висновки Верховного Суду та не знайшов підстав для відступу від них. Суд касаційної інстанції критично оцінив висновок апеляційного суду і відповідні доводи митниці про те, що стаття 356 МК України не визначає форми рішення керівника митного органу, а резолюція є однією із форм управлінських доручень у письмовій формі, оскільки такі сформовані без врахування наведених вище висновків Верховного Суду у справах з подібними правовідносинами.
Щодо недотримання встановленої форми Рішення щодо класифікації товарів, то суд зазначає таке.
Абзацом 4 пункту 2 Порядку роботи митних органів при вирішенні питань класифікації товарів, що переміщуються через митний кордон України, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 30 травня 2012 року № 650 (у редакції наказу Міністерства фінансів України від 23 грудня 2022 року № 455) (далі– Порядок) встановлено, що рішення щодо класифікації товарів приймається за формою згідно з додатком 1 до цього Порядку.
Тобто чинним законодавством встановлено єдину форму Рішення, яке повинна містити усі визначені невід`ємні реквізити. 
Пунктом 19 частини 1 статті 4 Кодексу адміністративного судочинства України встановлено, що індивідуальний акт - акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб, та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк. 
Однак, отримане Рішення про визначення коду товару (класифікаційне рішення) №KT-UA209000-0080-2025 від 18.06.2025 не містить усіх встановлених даних, які передбачені встановленою Порядком формою та не відповідає основним вимогам до індивідуального акту, встановлених п.19 ч.1 ст.4 Кодексу адміністративного судочинства України з огляду на наступне: Рішення не містить обґрунтування класифікації товару, а лише наведено перелік документів, яким митні органи керувалися при прийнятті рішення; у Рішенні не зазначено строк дії Рішення та дату набрання чинності; не відображено усі надані позивачем документи для підтвердження заявленого коду УКТ ЗЕД. 
У п. 5 Пояснення до заповнення рішення щодо класифікації товарів (Додаток до форми рішення щодо класифікації товарів) чітко встановлено, що у графі 5 надається обґрунтування класифікації товару у коді товару згідно з УКТ ЗЕД, зазначеному у графі 6 рішення щодо класифікації товарів, у тому числі з посиланням на відповідні положення нормативно-правових актів з питань класифікації товарів, Основні правила інтерпретації УКТ ЗЕД, відповідні примітки до розділів та груп, пояснення до товарних позицій УКТ ЗЕД тощо. 
Однак, у прийнятому рішенні взагалі відсутня графа 5, як і не зазначено жодного обґрунтування для прийняття рішення про зміну коду УКТ ЗЕД у будь-якій іншій графі. 
У Постанові Верховного Суду від 11.09.2023 у справі №420/14943/21 судом було наступний правовий висновок: « 48. Отже, критеріями обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень є: 1) логічність та структурованість викладення мотивів, що стали підставою для прийняття відповідного рішення; 2) пов`язаність наведених мотивів з конкретно наведеними нормами права, що становлять правову основу такого рішення; 3) наявність правової оцінки фактичних обставин справи (поданих документів, інших доказів), врахування яких є обов`язковим у силу вимог закону під час прийняття відповідного рішення; 4) відповідність висновків, викладених у такому рішенні, фактичним обставинам справи; 5) відсутність немотивованих висновків та висновків, які не ґрунтуються на нормах права.» 
Також, у Постанові Верховного Суду від 11.09.2023 у справі №420/14943/21 зазначено: « 46. У постанові Верховного Суду від 28 листопада 2022 року у справі № 826/6029/18 викладено правовий висновок, відповідно до якого у контексті вимог частини другої статті 2 КАС України нормативне обґрунтування прийнятого рішення та його співвідношення з фактичними обставинами не є формальною вимогою, оскільки суд має перевірити чи діяв суб`єкт владних повноважень, у тому числі (…) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України, з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано, обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 47. У цій справі Суд також вважає за необхідне звернути увагу на практику Європейського суду з прав людини (наприклад, рішення у справі «Suominen v. Finland», заява № 37801/97, пункт 36), відповідно до якої орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень; принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень полягає у тому, щоб рішенням було прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення…; 57. Відтак, невиконання суб`єктом владних повноважень законодавчо встановлених вимог щодо змісту, форми, обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії призводить до його протиправності ….; 58. Суд враховує правовий висновок Верховного Суду про те, що невмотивованість та неналежна обґрунтованість рішення суб`єкта владних повноважень є достатньою за визначених обставин справи підставою для визнання такого рішення протиправним, викладено, зокрема у постановах від 20.05.2022 у справі № 340/370/21, від 16.03.2023 у справі № 160/18668/2 та від 16.05.2023 у справі № 380/3195/22.»
Обґрунтовуючи правомірність взяття проб товару в рамках процедур митного контролю та митного оформлення за відсутності вмотивованого письмового рішення керівника митного органу або його заступника з посиланням на законодавство щодо системи управління ризиками, відповідач вважає, що положення частини другої статті 356 МК України з приводу підстав взяття проб (зразків) товарів не застосовуються у випадку спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками.
Суд звертає увагу, що застосування митними органами системи управління ризиками врегульовано Главою 52 (статті 361-363) МК України та Порядком здійснення аналізу та оцінки ризиків, розроблення та реалізації заходів з управління ризиками для визначення форм та обсягів митного контролю, затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 21.08.2015 №684.
При цьому, вказані положення МК України та Порядку №684 не містять виключень щодо обов`язковості застосування положень частини 2 статті 356 МК України, якою визначено, що взяття проб (зразків) товарів проводиться уповноваженими посадовими особами митного органу на підставі вмотивованого письмового рішення керівника цього митного органу або його заступника.
Таким чином, спрацювання автоматизованої системи аналізу та управління ризиками не скасовує необхідність прийняття керівником митного органу або особи, яка виконує його обов`язки, вмотивованого письмового рішення про взяття проб товарів в рамках процедур митного контролю та митного оформлення.
Відтак, митним органом не дотримано встановлених частиною 2 статті 356 МК України вимог, оскільки не прийнято вмотивованого письмового рішення керівника митного органу або його заступника про взяття проб (зразків) товарів.
Щодо порядку взяття митним органом проб товару, суд зазначає таке.
Відповідно до пункту 6 Розділу IV Порядку №1058 взяття проб (зразків) товарів здійснюється з обов`язковим додержанням вимог міжнародних та національних стандартів, іншої нормативно-технічної документації, правил техніки безпеки та пожежної безпеки.
Згідно пункту 5.12.1 Національного стандарту України ДСТУ 4488:2005 «Нафта і нафтопродукти». Методи відбирання проб. Точкову пробу із залізничної або автомобільної цистерни відбирають переносним пробовідбірником з рівня, розташованого на висоті 0,33 діаметра цистерни від нижньої внутрішньої твірної.
У відповідності до пункту 4.2 Національного стандарту України ДСТУ 4488:2005 «Нафта і нафтопродукти». Методи відбирання проб. Переносні пристрої для відбирання проб нафти та рідких нафтопродуктів із заданого рівня повинні мати кришки або пробки, які забезпечують їх герметичність і легко відкриваються на заданому рівні.
У той же час, як стверджує позивач у позовній заяві, водій автотранспортного засобу, яким здійснено перевезення товару за транспортною накладною від 14.05.2025 надав пояснення, де вказав, що посадовою особою митного поста було взято (відібрано) пробу товару (бензину) зі зливного ящика напівпричіпа-цистерни, а не через верхній люк цистерни спеціальним пробовідбірником, з рівня, розташованого на висоті 0,33 діаметра.
Про взяття (відібрання) проб товару (бензину) у присутності предствника товариства за дорученням Бакуна С.В., складено акт про взяття проб (зразків) товарів від 20.05.2025.
Відтак, зазначені вище обставини у їх сукупності вплинули на результати дослідження, викладені у висновку від 05.06.2025 №1420003101-0168, що свідчить про порушення відповідачем порядку взяття проб товару, що ввозився в Україну ТзОВ «Хоугтон Україна» за поданою МД №25UA209170041907U0 від 18.05.2025.
При цьому, суд зауважує, що незважаючи на твердження позивача щодо порушення порядку відібрання проб товару, відповідач у відзиві на позовну заяву жодних заперечень щодо відібрання проб товару саме не навів, а лише зробив висновок про те, що відбір проб здійснено відповідно до вимог чинного законодавства України, оскільки водій підписав акт відбору без жодних зауважень. 
З даного приводу суд зазначає, що в акті про взяття проб (зразків) товарів від 20.05.2025 відсутня графа, яка надавала б можливість довірителю (водію) висловити будь-які свої зауваження щодо процедури відібрання зразків товару. Більше того, водій транспортного засобу, на відміну від уповноваженої особи митного органу, не зобов`язаний володіти інформацією щодо порядку проведення відібрання проб товару.
Відтак, посилання позивача на порушення відповідачем вимог МК України в частині правових підстав здійснення відбору проб (зразків) товару, знайшли своє обґрунтоване підтвердження в ході судового розгляду справи.
Як наслідок, митний орган неправомірно відмовив позивачу у визнанні задекларованої ним класифікації товару згідно з УКТ ЗЕД -2710 1991 00 та класифікував такий товар за кодом УКТ ЗЕД 3403 99 00 90.
Беручи до уваги вищевикладене та враховуючи порушення відповідачем встановленої МК України процедури при відібранні проб товару, суд приходить висновку, що рішення №KT-UA209000-00802025 від 18.06.2025, прийняте суб`єктом владних повнова-жень за результатом дослідження таких проб товару, відібраних з порушенням вимог чинного законодавства України, є протиправним, а відповідно підлягає скасуванню.
Також суд бере до уваги те, що позивач до прийняття оскаржуваного Рішення, так і після його прийняття здійснював імпорт товар GARIA 404 M-10- 14546,4кг, діжка по 209л/181,83кг. Згідно з митних декларацій, котрі знахохяться у матеріалах справи в тому числі №25UA209170024705U5 від 24.03.2025; №25UA209170014903U0 від 21.02.2025; №25UA209170045397U2 від 27.05.2025, за якими митне оформлення проводилося Львівською митницею та відповідно до яких заявлений до митного оформлення товар - GАRІА 404 М-10 класифікований саме за кодом 2710 19 91 00.
За результатами перевірки вказаних митних декларацій митний орган погодився з класифікацією товару згідно з УКТ ЗЕД та випустив імпортований товар у вільний обіг, що також свідчить про вірне присвоєння коду УКТЗЕД 2710 19 91 00 товару GАRІА 404 М-10.
Також, відповідно на митної декларації №25UA209170045397U2 від 27.05.2025 за якою митне оформлення проводилося Львівською митницею вже після прийняття рішення про зміну коду УКТ ЗЕД, де заявлений до митного оформлення товар - GАRІА 404 М-10 класифікований саме за кодом 2710 19 91 00 і Львівська митниця погодилася з такою класифікацією та випустила імпортований товар у вільний обіг. 
Верховний Суд у Постановах від 24.04.2019 по справі №808/8846/15 та від 04.09.2018 по справі № 826/2646/17 дійшов наступних висновків: «Якщо митний орган за результатами митного оформлення товару за певною митною декларацією самостійно не приймав рішення про визначення коду товару і погодився з класифікацією товару, здійсненою декларантом, та, відповідно, самостійно визначеною декларантом сумою митних платежів, то підстави вважати таку суму митних платежів надмірно сплаченою та наявне в імпортера право на їх повернення відсутні. Тому, рішення митниці про визначення коду товару, задекларованого декларантом за певною митною декларацією, не є обов`язковим при наступному декларуванні ним ідентичного товару за іншими митними деклараціями».
З огляду на вказане суд дійшов висновку про необґрунтовану зміну коду товару за УКТ ЗЕД порушенням законних прав та інтересів Позивача та порушенням основоположних принципів здійснення митної справи. 
Верховний суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду у Постанові від 25.11.2022 по справі №810/2759/17, погоджуючись із рішенням судів попередніх інстанцій про скасування класифікаційних рішень справедливо зазначив наступне: «Крім того, суди попередніх інстанцій обґрунтовано звернули увагу на те, що позивач вже неодноразово імпортував до України ідентичний товар того самого виробника на підставі договору від 22.12.2015 №ЕР22/12/15 без зауважень з боку митного органу щодо коду класифікації такого товару згідно з УКТ ЗЕД 2304 00 00 00.» 
Окрім того, у Листі Державної митної служби України №16 4/16-02-02/7/1302 від 03.06.2020 «Про оподаткування акцизним податком імпорту нафтопродуктів» (додається), який регулює аналогічні правовідносини зазначено, що при розмежуванні підакцизних та непідакцизних товарів продукти, що імпортуються розфасованими в тару та упаковку і мають відповідне маркування з зазначенням інформації про виробника, склад, призначення тощо не потребують відбору проб зразків з кожної партії та при здійсненні митного контролю необхідно враховувати позитивну історію імпортера, інформацію на пакуванні нафтопродуктів. 
Як вже зазначалося, класифікація товарів для цілей митного оформлення здійснюється з вимогами Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності (далі - УКТ ЗЕД), яка побудована на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів Всесвітньої митної організації з урахуванням Комбінованої номенклатури Європейського Союзу. Тому експортер, будучи виробником товару та повністю розуміючи його основні властивості та призначення, у Експортній митній декларації країни відправлення №25DE810359935207B7 від 14.05.2025 також зазначив код товару за УКТ ЗЕД 2710 19 91 00.
Важливість визначення аналогічного коду УКТ ЗЕД експортером, який є виробником товару, відзначена у Постанові Верховного Суду у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду від 04.09.2020 по справі № 816/872/17, де судами усіх трьох інстанцій було оцінено та взято до уваги код класифікації товару згідно декларації країни відправлення, поданій для митного оформлення товару. 
Частиною 5 ст.242 КАС України передбачено, що при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
Отож, керуючись нормами, визначеними частиною другою ст. 2 КАС України, вважає, що спірне рішення відповідача є протиправним та таким, що підлягає до скасування.
Залишаючи без оцінки окремі аргументи учасників справи, суд виходить з того, що такі обставини лише опосередковано стосуються суті і природи спору, а їх оцінка не має вирішального значення для його правильного вирішення.
Відповідно до статті 90 Кодексу адміністративного судочинства України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
За змістом положень частин першої, другої статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідачем не доведено правомірності своїх дій (рішення) у спірних правовідносинах.
Враховуючи викладене, на підставі наданих доказів у їх сукупності, системного аналізу положень законодавства України, суд вважає, що адміністративний позов підлягає задоволенню повністю.
Відповідно до положень ст. 139 КАС України сплачений позивачем судовий збір за подання позову до суду в сумі 3028,00 грн. підлягає стягненню на його користь за рахунок бюджетних асигнувань відповідача.
Керуючись ст. ст. 242-246, 250, 257-262 КАС України, суд
в и р і ш и в :
адміністративний позов Товариства з обмеженою відповідальністю «Хоугтон Україна» (місце знаходження: 04213, м. Київ, вул.Прирічна, буд., 13, код ЄДРПОУ 34617826) до Львівської митниці (місцезнаходження: 79000, м. Львів, вул. Костюшка, 1, код ЄДРПОУ 43971343) про визнання протиправними та скасування рішення задовольнити повністю.
Визнати протиправним та скасувати рішення Львівської митниці про визначення коду товару (класифікаційне рішення) від 18.06.2025 № KT-UA209000-0080-2025.
Стягнути з Львівської митниці (місцезнаходження: 79000, м. Львів, вул. Костюшка, 1, код ЄДРПОУ 43971343) на користь Товариства з обмеженою відповідальністю «Хоугтон Україна» (місце знаходження: 04213, м. Київ, вул.Прирічна, буд., 13, код ЄДРПОУ 34617826) 3028 (три тисячі двадцять вісім) грн. 00 коп. судового збору.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга подається до Восьмого апеляційного адміністративного суду ротягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.
Повне рішення складено 03.03.2026.

Суддя Лунь З.І.