ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
справа№640/38956/21
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

15 квітня 2026 року

Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої - судді Потабенко В.А., розглянувши за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін адміністративну справу за позовом Акціонерного товариства «Укргазвидобування» до Північного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,
В С Т А Н О В И В:
Акціонерне товариство «Укргазвидобування» (далі – АТ «Укргазвидобування», позивач) звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва із позовною заявою до Північного офісу Держаудитслужби (далі – Північний офіс, відповідач), в якій просить: 
- визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-08-015327-с від 15.12.2021.
В обґрунтування позовних вимог покликається на те, що АТ «Укргазвидобування» було проведено процедуру закупівель 20П-112_76410000-0- Послуги з обсадження свердловини та монтажу обсадних труб (Сервісні послуги по кріпленню свердловини, сервісні послуги по кріпленню свердловини з допомогою високогерметичних пристроїв та підвісок). Відповідно до наказу Північного офісу Держаудитслужби від 23.11.2021 №670 було розпочато моніторинг даної процедури закупівель, за результатами якої 15.12.2021 було опубліковано висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA -2020-12-08-015327-c. 21.12.2021 позивачем в електронній системі публічних закупівель ProZorro подано аргументовані заперечення на висновок про результати моніторингу закупівлі Державною аудиторською службою України. Так, у даному висновку відповідачем зазначено про встановлено порушення вимог п. 19 ч. 2 ст. 22 та абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі», на підставі чого, відповідач, керуючись ст. ст. 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», зобов`язав здійснити заходи щодо недопущення таких порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. Позивач вважає, що викладені у висновку помилкові, необґрунтовані твердження та протиправні зобов`язання порушують принципи, визначені ст. ст. 3, 5 Закону України «Про публічні закупівлі», порушують ст. 19 Конституції України, оскільки зобов`язують позивача вчиняти дії, що суперечать вимогам законодавства України, порушують права позивача. У зв`язку із цим, АТ «Укргазвидобування» не погоджується із висновком про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-08-015327-С, що затверджений 5.12.2021, вважає його протиправним та таким, що підлягає скасуванню. 
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 29.12.2021 визначено головуючого суддю Арсірія Р.О.
Ухвалою судді Окружного адміністративного суду міста Києва від 14.02.2022 відкрито провадження у справі та прийнято рішення про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження.
27.05.2022 від відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому представник відповідача позовні вимоги заперечив, пояснивши, що підставою для проведення такого моніторингу слугувало виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель. За результатами моніторингу закупівлі ID:UA-2020-12-08-015327-с Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області склало висновок про результати моніторингу закупівлі від 15.12.2021, де зафіксовано порушення вимог законодавства у сфері публічних закупівель, а саме: порушення п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону №922, абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону №922, який оприлюднено в електронній системі закупівель 15.12.2021. За результатами аналізу відповідності тендерної документації вимогам законодавства встановлено порушення вимог п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону №922, а саме тендерна документація не містить прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій, а лише містить перелік останніх. В ході моніторингу питання правомірності допущення учасників до аукціону встановлено, що тендерні пропозиції ТзОВ «Надра Інжиніринг», ДП «Ньютек юкрейн», ТзОВ «Везерфорд Україна» не відповідали вимогам тендерної документації Замовника. За результатами перевірки електронних підписів уповноважених осіб учасників ТзОВ «Надра Інжиніринг», ДП «Ньютек юкрейн», ТзОВ «Везерфорд Україна», накладених на тендерні пропозиції, на сайті Центрального засвідчувального органу сервісом створення та проведення перевірки надано результат, відповідно до якого «тип носія особистого ключа: незахищений», «тип підпису: удосконалений», а отже тендерна пропозиція підписана удосконаленим електронним підписом. Відтак, враховуючи, що Замовником у тендерній документації визначена вимога про накладення учасником на тендерну пропозицію кваліфікованого електронного підпису, то при його перевірці має відображатися інформація: «тип підпису: кваліфікований», «тип носія особистого ключа: захищений». Враховуючи викладене, тендерні пропозиції ТзОВ «Надра Інжиніринг», ДП «Ньютек юкрейн», ТзОВ «Везерфорд Україна» не відповідали вимогам тендерної документації Замовника та підлягали відхиленню, проте були допущені Замовником до аукціону, чим порушено вимоги абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону. Як випливає з обставин справи, відповідач склав оскаржуваний висновок від 15.12.2021 відповідно до Порядку №552, а саме: у п. 3 констатуючої частини вказаного висновку Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області зазначило про зобов`язання здійснити заходи щодо недопущення їх у подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформації та документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. З урахуванням наведеного, відповідач просив суд відмовити у задоволенні позову. 
На виконання положень п. 2 розділу ІІ Прикінцеві та перехідні положення Закону України "Про ліквідацію Окружного адміністративного суду міста Києва та утворення Київського міського окружного адміністративного суду" від 13.12.2022 №2825-ІХ супровідним листом від 25.01.2024 №03-19/2634/24 справу № 640/38956/21 передано Київському окружному адміністративному суду.
Відповідно до Порядку передачі судових справ, нерозглянутих Окружним адміністративним судом міста Києва, затвердженого наказом Державної судової адміністрації України від 16.09.2024 №399 справу № 640/38956/21 передано Львівському окружному адміністративному суду.
11.02.2025 адміністративна справа № 640/38956/21 надійшла до Львівського окружного адміністративного суду.
Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями визначено головуючу суддю Потабенко В.А.
Ухвалою суду від 17.02.2025 прийнято до провадження адміністративну справу №640/38956/21 за позовом АТ «Укргазвидобування» до Північного офісу Держаутидслужби про визнання протиправним та скасування висновку. 
21.02.2025 від позивача за вх. №15007 надійшли додаткові пояснення, в яких представник зазначив, що позовні вимоги підтримує повність та просить суд такі задовольнити, оскільки відповідач приймаючи акт індивідуальної дії зобов`язального характеру про необхідність усунення правопорушення, повинен визначити імперативний обов`язковий спосіб його усунення. Однак, відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач та не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність. Тому, єдиним передбаченим способом захисту порушеного права замовника є скарження висновку, з яким замовник не згоден, до суду. 
Відповідно до ч. 5 ст. 262 КАС України суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами, за відсутності клопотання будь-якої зі сторін про інше. За клопотанням однієї із сторін або з власної ініціативи суду розгляд справи проводиться в судовому засіданні з повідомленням (викликом) сторін. 
Оскільки відсутні клопотання будь-якої зі сторін про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін, суд розглядає справу в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення сторін за наявними у справі матеріалами.
Дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з`ясувавши всі факти, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку. 
АТ «Укргазвидобування» було проведено процедуру закупівель20П-112_76410000-0- Послуги з обсадження свердловини та монтажу обсадних труб (Сервісні послуги по кріпленню свердловини, сервісні послуги по кріпленню свердловини з допомогою високогерметичних пристроїв та підвісок). 
Відповідно до наказу Північного офісу від 23.11.2021 №670 було розпочато моніторинг даної процедури закупівель, за результатами якої 15.12.2021 було опубліковано висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-08-015327-c. 21.12.2021 позивачем в електронній системі публічних закупівель ProZorro подано аргументовані заперечення на висновок про результати моніторингу закупівлі Державною аудиторською службою України. 
Так, у даному висновку відповідачем зазначено про встановлено порушення вимог п. 19 ч. 2 ст. 22 та абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі», на підставі чого відповідач, керуючись ст. ст. 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», зобов`язав здійснити заходи щодо недопущення таких порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Позивач вважає, що викладені у висновку помилкові, необґрунтовані твердження та протиправні зобов`язання порушують принципи, визначені ст. ст. 3, 5 Закону України «Про публічні закупівлі», порушують ст. 19 Конституції України, оскільки зобов`язують позивача вчиняти дії, що суперечать вимогам законодавства України, порушують права позивача. У зв`язку із чим позивач звернувся до суду із даним позовом. 
Вирішуючи спір, суд застосовує наступні норми права. 
Частиною 2 ст. 19 Конституції України обумовлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до ч. 1 ст. 5 Закону України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні від 26.01.1993 за №2639-ХІІ (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин) (надалі по тексту також Закон №2639-ХІІ), контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України Про публічні закупівлі, проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Положенням про Державну аудиторську службу України, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 за №43 (далі - Положення №43) визначено, що Держаудитслужба є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба відповідно до п.п. п.п. 3 та 4 п. 4 цього Положення реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: перевірки державних закупівель; моніторингу закупівель, а також здійснює контроль за дотриманням законодавства про закупівлі.
Відповідно до п. 7 Положення №43 Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад з метою забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції регулює Закон України «Про публічні закупівлі» за №922-VІІІ від 25.12.2015, у редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин (далі - Закон №922-VІІІ).
Моніторинг процедури закупівлі це аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону №922-VІІІ).
Порядок здійснення моніторингу процедур публічних закупівель визначений ст. 8 Закону №922-VІІІ.
Так, за змістом ч. 1 ст. 8 Закону №922-VІІІ моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи.
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Моніторинг процедури закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону. Моніторинг процедур закупівель здійснюється також щодо процедур закупівель, особливості яких передбачені у законах, що визначені у частинах восьмій та дев`ятій статті 3 цього Закону.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (ч. 6 ст. 8 Закону №922-VІІІ).
Як слідує з ч. 7 ст. 8 Закону №922-VІІІ, у висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю.
Окрім того, форма висновку та порядок його заповнення визначаються центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю (ч. 19 ст. 8 Закону №922-VІІІ).
Судом встановлено, що відповідно до наказу Північного офісу від 23.11.2021 №670 було розпочато моніторинг даної процедури закупівель. 
За результатами моніторингу закупівлі ID:UA-2020-12-08-015327-с Управління Північного офісу Держаудитслужби в Чернігівській області склало висновок про результати моніторингу закупівлі від 15.12.2021.
Як вбачається зі змісту висновку, за результатами аналізу питання відповідності вимог тендерної документації вимогам законодавства встановлено порушення вимог п. 16 ч. 2 ст. 22 Закону. За результатами аналізу питання правомірності допущення учасників до аукціону встановлено порушення вимоги абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону №922-VІІІ. За результатами аналізу питань дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, наявності закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю відповідно до вимог Закону, повноти відображення інформації у річному плані закупівель та в оголошенні про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель, своєчасності надання інформації та документів у випадках, передбачених Законом, по ноти відображення інформації в оголошенні про закупівлю відповідно до вимог законодавства у сфері закупівель, своєчасності укладення договору про закупівлю, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, виконання рішення АМКУ - порушень не встановлено. 
Також, з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись ст. ст. 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Управління Північного офісу Дераудитслужби в Чернігівській області зобов`язав позивача здійснити заходи щодо недопущення таких порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів. 
Щодо встановлених в оскаржуваному висновку порушень позивачем п. 19 ч. 2 ст. 22 та абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону України «Про публічні закупівлі», то суд зазначає таке. 
Як зазначено в оскаржуваному висновку, за результатами аналізу питання відповідності тендерної документації вимогам законодавства встановлено, що в порушення вимог п. 19 ч. 2 ст. 22 Закону тендерна документація Замовника не містить прикладів формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх тендерних пропозицій». 
Пункт 3 Розділу 5 тендерної документації містить наступні положення:
Наявність у тендерній пропозиції учасника формальних (несуттєвих) помилок не призведе до відхилення його тендерної пропозиції.
Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст тендерної пропозиції, а саме:
1. Інформація/документ, подана учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, містить помилку (помилки) у частині:
- уживання великої літери;
- уживання розділових знаків та відмінювання слів у реченні;
- використання слова або мовного звороту, запозичених з іншої мови;
- зазначення унікального номера оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - помилка в цифрах;
- застосування правил переносу частини слова з рядка в рядок;
- написання слів разом та/або окремо, та/або через дефіс; 
- нумерації сторінок/аркушів (у тому числі кілька сторінок/аркушів мають однаковий номер, пропущені номери окремих сторінок/аркушів, немає нумерації сторінок/аркушів, нумерація сторінок/аркушів не відповідає переліку, зазначеному в документі).
2. Помилка, зроблена учасником процедури закупівлі під час оформлення тексту документа/унесення інформації в окремі поля електронної форми тендерної пропозиції (у тому числі комп`ютерна коректура, заміна літери (літер) та/або цифри (цифр), переставлення літер (цифр) місцями, пропуск літер (цифр), повторення слів, немає пропуску між словами, заокруглення числа), що не впливає на ціну тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі та не призводить до її спотворення та/або не стосується характеристики предмета закупівлі, кваліфікаційних критеріїв до учасника процедури закупівлі.
3. Невірна назва документа (документів), що подається учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, зміст якого відповідає вимогам, визначеним замовником у тендерній документації.
4. Окрема сторінка (сторінки) копії документа (документів) не завірена підписом та/або печаткою учасника процедури закупівлі (у разі її використання).
5. У складі тендерної пропозиції немає документа (документів), на який посилається учасник процедури закупівлі у своїй тендерній пропозиції, при цьому замовником не вимагається подання такого документа в тендерній документації.
6. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що не містить власноручного підпису уповноваженої особи учасника процедури закупівлі, якщо на цей документ (документи) накладено її кваліфікований електронний підпис.
7. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що складений у довільній формі та не містить вихідного номера.
8. Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що є сканованою копією оригіналу документа/електронного документа.
9. Подання документа учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, який засвідчений підписом уповноваженої особи учасника процедури закупівлі та додатково містить підпис (візу) особи, повноваження якої учасником процедури закупівлі не підтверджені (наприклад, переклад документа завізований перекладачем тощо).
10. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, що містить (містять) застарілу інформацію про назву вулиці, міста, найменування юридичної особи тощо, у зв`язку з тим, що такі назва, найменування були змінені відповідно до законодавства після того, як відповідний документ (документи) був (були) поданий (подані).
11. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції, в якому позиція цифри (цифр) у сумі є некоректною, при цьому сума, що зазначена прописом, є правильною.
12. Подання документа (документів) учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції в форматі, що відрізняється від формату, який вимагається замовником у тендерній документації, при цьому такий формат документа забезпечує можливість його перегляду.
Вказаний в Тендерній документації перелік відповідає Переліку формальних помилок, затвердженому наказом Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України 15.04.2020 № 710 та зареєстрований в Міністерстві юстиції України 29.07.2020 за № 715/34998.
Як зазначено у висновку, за результатами перевірки електронних підписів уповноважених осіб учасників ТзОВ «Надра Інжиніринг», ДП «Ньютек юкрейн», ТзОВ «Везерфорд Україна», накладених на тендерні пропозиції, на сайті Центрального засвідчувального органу сервісом створення та проведення перевірки надано результат, відповідно до якого «тип носія особистого ключа: незахищений», «тип підпису: удосконалений», а отже тендерна пропозиція підписана удосконаленим електронним підписом. Враховуючи викладене, тендерні пропозиції ТзОВ «Надра Інжиніринг», ДП «Ньютек юкрейн», ТзОВ «Везерфорд Україна» не відповідали вимогам тендерної документації Замовника та підлягали відхиленню, проте були допущені замовником до аукціону, чим порушено вимоги абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону.
Так, п. 1 ч. 3 тендерної документації встановлено, що під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій та їх оцінки документи, які вимагаються замовником у цій тендерній документації, та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» шляхом накладання учасником кваліфікованого електронного підпису на тендерну пропозицію (для нерезидентів - у разі наявності).
На тендерну пропозицію ТзОВ «Надра Інжиніринг», ДП «Ньютек юкрейн», ТзОВ «Везерфорд Україна» накладений удосконалений електронний підпис, що підтверджується результатами перевірки підпису на сайті Центрального засвідчувального органу, згідно яких:
Тип підпису: удосконалений:
Тип носія особистого ключа: незахищений.
Водночас, за результатом перевірки підпису підтверджено факт того, що ключ базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, оскільки в результатах перевірки підпису зазначено:
Сертифікат: кваліфікований.
Вказані обставини, а саме встановлені тип підпису, тип носія особистого ключа та сертифікат, свідчать про те, що підпис, яким підписано тендерні пропозиції ТзОВ «Надра Інжиніринг», ДП «Ньютек юкрейн», ТзОВ «Везерфорд Україна» є удосконаленим електронним підписом, який базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, що відповідає вимогам до удосконалених електронних підписів та печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, і до надання електронних довірчих послуг, пов`язаних з їх створенням, перевіркою, підтвердженням та зберіганням, затвердженим п. 2 постанови Кабінету Міністрів України від 03.03.2020 №193 (далі – Постанова № 193).
Відповідно до п. 3 Постанови № 193 електронна довірча послуга із створення, перевірки та підтвердження удосконаленого електронного підпису чи печатки надається разом з кваліфікованою електронною довірчою послугою з формування, перевірки та підтвердження чинності кваліфікованого сертифіката електронного підпису чи печатки з урахуванням таких особливостей:
кваліфікований сертифікат відкритого ключа, сформований для удосконаленого електронного підпису чи печатки, не містить відомостей про те, що особистий ключ зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису чи печатки;
під час перевірки удосконаленого електронного підпису чи печатки за допомогою кваліфікованого сертифіката відкритого ключа надається підтвердження того, що особистий ключ не зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису чи печатки.
Пунктом 6 вказаних Вимог передбачено, що Програмні засоби удосконаленого електронного підпису чи печатки, що використовуються для створення, перевірки та підтвердження удосконалених електронних підписів чи печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, повинні відповідати вимогам до програмних засобів кваліфікованого електронного підпису чи печатки з урахуванням цих вимог.»
З огляду на вищенаведене, удосконалений електронний підпис, який базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, не зберігається в засобі кваліфікованого електронного підпису (захищеному апаратному засобі (токені)), у зв`язку із чим при його перевірці і відображається підтвердження того, що він незахищений.
Зважаючи на вищезазначені положення, підписи, які накладено на тендерні пропозиції ТзОВ «Надра Інжиніринг», ДП «Ньютек юкрейн», ТзОВ «Везерфорд Україна», є удосконаленим електронним підписом, який базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, та відповідає вимогам, затвердженим п. 2 Постанови №193.
Відповідно до Постанови №193 експериментальний проект реалізується до дня набрання чинності змінами до Закону України “Про електронні довірчі послуги” щодо врегулювання використання удосконалених електронних підписів і печаток, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, але не пізніше ніж до 31.12.2021.
При цьому п.п. 1 п. 3 встановлено, що удосконалені електронні підписи чи печатки, які базуються на кваліфікованих сертифікатах відкритих ключів, що відповідають затвердженим пунктом 2 цієї постанови вимогам, можуть використовуватися користувачами електронних довірчих послуг для здійснення електронної взаємодії, електронної ідентифікації та автентифікації фізичних, юридичних осіб і представників юридичних осіб у разі, коли законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів чи печаток (кваліфікованих електронних довірчих послуг) або засобів електронної ідентифікації з високим рівнем довіри, крім:
використання кваліфікованих електронних підписів чи печаток органами державної влади, органами місцевого самоврядування, підприємствами, установами та організаціями державної форми власності, державними реєстраторами, нотаріусами та іншими суб`єктами, уповноваженими державою на здійснення функцій державного реєстратора, а також кваліфікованими надавачами електронних довірчих послуг і центральним засвідчувальним органом.
Оскільки ТзОВ «Надра Інжиніринг», ДП «Ньютек юкрейн» та ТзОВ «Везерфорд Україна» не є підприємствами державної форми власності та не відносяться до жодного із перерахованих суб`єктів, відносно яких встановлені виключення, вищезазначені положення Постанови КМУ не поширюються на таких суб`єктів господарювання, а тому мали право накласти на свою пропозицію саме удосконалений електронний підпис, який базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, що відповідає вимогам, затвердженим п. 2 Постанови №193, а не кваліфікований електронний підпис який обов`язковий для вичерпного кола осіб.
Крім того, зазначені положення Постанови № 193 дозволяють використовувати удосконалений електронний підпис навіть у випадках, коли «законодавством передбачено використання виключно кваліфікованих електронних підписів», що свідчить про те, що тим паче учасник мав право використовувати удосконалений електронний підпис у випадках вимоги використання кваліфікованого електронного підпису умовами тендерної документації.
Вищезазначені положення Постанови № 193 вимагають від замовника визнавати результати накладення підпису на тендерну пропозицію, якщо на пропозицію накладено удосконалений електронний підпис, який базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, та відповідає вимогам, затвердженим п. 2 Постанови №193.
Аналізуючи вищенаведене, суд зазначає, що у замовника були відсутні підстави для відхилення пропозицій ТзОВ «Надра Інжиніринг», ДП «Ньютек юкрейн», ТзОВ «Везерфорд Україна» з підстав накладення на пропозицію удосконаленого електронного підпису, який базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа, та відповідає вимогам, затвердженим п. 2 Постанови №193, що дозволено учаснику та повинно бути визнано замовником. 
Відтак, діях замовника відсутні порушення вимог абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31 Закону №922-VІІІ.
Щодо зобов`язальної частини висновку про результати моніторингу закупівлі, то слід вказати таке.
Як встановлено вище, відповідач зобов`язав позивача здійснити заходи щодо недопущення таких порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття заходів.
Наказом Державної аудиторської служби України від 23.04.2018 №86 затверджено Порядок заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі.
Відповідно до п. 2 Розділу ІІІ цього Порядку у п. 2 констатуючої частини форми висновку робиться висновок про наявність чи відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель за кожним із питань, що аналізувалися.
Суд зазначає, що у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель п. 3 констатуючої частини форма висновку має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення (п. 3 Розділу ІІІ Порядку).
Системний аналіз приписів Закону №922-VІІІ та розділу III Порядку № 552, а також встановлених обставин справи дозволяє дійти висновку, що з метою виконання вимоги щодо обґрунтованості спірного висновку відповідачу не достатньо вказати у його змісті на факт відповідного правопорушення. Відповідач зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, а також, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, окремо зазначити структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку виявлені порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Разом з тим, оскаржуваний висновок за своїм змістом є рішенням суб`єкта владних повноважень, прийнятим в межах реалізації повноважень органу державного фінансового контролю, та визначає позивачу певні зобов`язання для виконання.
При цьому зобов`язальний характер вимоги щодо усунення правопорушення свідчить про встановлення цього порушення і визначення імперативного обов`язкового способу його усунення.
Наведене узгоджується із правовим висновком Верховного Суду, викладеним у постановах від 10.12.2019 у справі №160/9513/18 та від 05.03.2020 у справі №640/467/19.
Висновок є індивідуально-правовим актом та породжує права і обов`язки для позивача, оскільки містить певні вимоги зобов`язального характеру, зокрема, недопущення в подальшому порушень законодавства та оприлюднення через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття заходів.
Можливість усунення виявлених порушень прямо залежить від чіткого визначення суб`єктом владних повноважень конкретного заходу (варіанту поведінки), яких слід вжити уповноваженій особі Замовника для усунення порушень.
Спонукання позивача самостійно визначити на підставі невизначених норм, які саме заходи слід вжити для усунення виявлених порушень, в свою чергу, може призвести до нового можливого порушення позивачем чинного законодавства. Зазначене є порушенням вимог закону в частині змісту висновку як акта індивідуальної дії.
Визначення контролюючим органом такого способу усунення виявлених порушень як, от «здійснення заходів із забезпечення в подальшому недопущення встановлених порушень» не вирішує питання обґрунтованості та вмотивованості акта індивідуальної дії.
Відповідач, приймаючи акт індивідуальної дії зобов`язального характеру про необхідність усунення правопорушення, повинен визначити імперативний обов`язковий спосіб його усунення.
Однак, відповідач не конкретизував, яких саме заходів має вжити позивач та не визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що свідчить про його нечіткість та невизначеність.
Розглядуване зобов`язання висновку контролюючого органу не містить конкретних заходів до виконання, тобто є неконкретизованим, в цій частині висновку не встановлено спосіб його виконання: він не містить визначення переліку дій, які саме необхідні вчинити позивачу, які заходи слід вжити задля усунення порушень, а також таке формулювання виключає можливість відстежити виконання визначеного зобов`язання.
Отже, суд доходить висновку, що контролюючий орган дійшов помилкового висновку про порушення АТ «Укргазвидобування» вимог п. 19 ч. 2 ст. 22, абз. 3 п. 1 ч. 1 ст. 31Закону №922-VІІІ, а тому оскаржуваний висновок є протиправним і підлягає скасуванню.
Верховенство права є найважливішим принципом правової держави. Змістом цього принципу є пріоритет (тобто верховенство) людини, її прав та свобод, які визнаються найвищою соціальною цінністю в Україні. Цей принцип закріплено у ст. 3 Конституції України.
Окрім того, права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави. Держава відповідає перед людиною за свою діяльність. Утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов`язком держави.
Як зазначено в п. 4.1 рішення Конституційного суду України від 02.11.2004 № 15-рп/2004 суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує захист гарантованих Конституцією та законами України прав і свобод людини і громадянина, прав і законних інтересів юридичних осіб, інтересів суспільства і держави.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях визначив окремі ознаки принципу верховенства права у розбудові національних систем правосуддя та здійсненні судочинства, яких мають дотримуватись держави - члени Ради Європи, що підписали Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.
Відповідно до п. 30 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001 рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані, та для того, щоб забезпечити нагляд громадськості за здійсненням правосуддя.
Згідно п. 29 рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Ruiz Torija v. Spain» від 09.12.1994 ст. 6 п. 1 не можна розуміти як таку, що вимагає пояснень детальної відповіді на кожний аргумент сторін. Відповідно, питання, чи дотримався суд свого обов`язку обґрунтовувати рішення може розглядатися лише в світлі обставин кожної справи.
Отже, суд зазначає, що принцип обґрунтованості рішення суб`єкта владних повноважень має на увазі, що рішенням повинне бути прийнято з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії), на оцінці усіх фактів та обставин, що мають значення.
Європейський Суд з прав людини у рішенні по справі «Суомінен проти Фінляндії» (Suominen v. Finland), № 37801/97, п. 36, від 01.07.2003 вказує, що орган влади зобов`язаний виправдати свої дії, навівши обґрунтування своїх рішень.
Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях визначив окремі ознаки принципу верховенства права у розбудові національних систем правосуддя та здійсненні судочинства, яких мають дотримуватись держави - члени Ради Європи, що підписали Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року.
Кожен, чиї права та свободи, визнані в цій Конвенції, було порушено, має право на ефективний засіб юридичного захисту в національному органі, навіть якщо таке порушення було вчинене особами, які здійснювали свої офіційні повноваження (ст. 13 Конвенції).
При цьому, судом враховуються висновки Європейського суду з прав людини, викладені в рішенні у справі «Каіч та інші проти Хорватії», в якому ЄСПЛ зазначив, що для Конвенції було б неприйнятно, якби стаття 13 декларувала право на ефективний засіб захисту але без його практичного застосування. Таким чином, обов`язковим є практичне застосування ефективного механізму захисту. Протилежний підхід суперечитиме принципу верховенства права.
Суд враховує, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення (ч. ч. 1, 2 ст. 77 КАС України).
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Суд за правилами ст. 90 КАС України оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Виходячи із заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України та доказів, зібраних у справі, суд дійшов висновку, що у спірному випадку виявлені перевіркою порушення не знайшли підтвердження під час вирішення цього спору, з огляду на що висновок Північного офісу Держаутидслужби про результати моніторингу процедури закупівлі №UA-2020-12-08-015327-с від 15.12.2021 прийнятий без урахування усіх обставин, що мають значення, та не підставі чинного законодавства, а тому є протиправним та підлягає скасуванню.
За таких обставин позовні вимоги є обґрунтованими, а позов таким, що підлягає до задоволення.
Щодо судового збору, то відповідно до ч. 1 ст. 139 КАС України при задоволенні позову сторони, яка не є суб`єктом владних повноважень, всі судові витрати, які підлягають відшкодуванню або оплаті відповідно до положень цього Кодексу, стягуються за рахунок бюджетних асигнувань суб`єкта владних повноважень, що виступав відповідачем у справі, або якщо відповідачем у справі виступала його посадова чи службова особа.
Керуючись ст. ст. 2, 6-9, 19-20, 22, 25-26, 72, 77, 90, 139, 143, 241-246, 255, 257-258, 293, 295, п.п. 15.5 п. 15 розділу VII «Перехідні положення» КАС України, суд 
В И Р І Ш И В : 
адміністративний позов задовольнити повністю. 
Визнати протиправним та скасувати висновок Північного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-12-08-015327-с від 15.12.2021.
Стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північного офісу Держаудитслужби (код ЄДРПОУ 40479560, адреса місця знаходження: 04053, м. Київ, вул. Січових Стрільців, 18) на користь Акціонерного товариства «Укргазвидобування» (код ЄДРПОУ 30019775, адреса місця знаходження: 04053, м. Київ, вул. Кудрявська, 26/28) судовий збір у розмірі 2270 (дві тисячі двісті сімдесят) гривень рівно.
Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення складено та підписано 15.04.2026. 

Суддя Потабенко В.А.