ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 квітня 2026 р.	Справа № 440/13194/25	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Перцової Т.С.,
Суддів: Макаренко Я.М. , Жигилія С.П. ,
за участю секретаря судового засідання Колесник О.Е.,
представника позивача - Кулікова С. Ю.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Селянського фермерського господарства "Каміла" на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 16.12.2025, головуючий суддя І інстанції: С.С. Бойко, м. Полтава, повний текст складено 22.12.25 року по справі № 440/13194/25
за позовом Селянського фермерського господарства "Каміла" 
до  Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці   
про визнання протиправним та скасування наказу,

ВСТАНОВИВ

Селянське фермерське господарство «Каміла» звернулось (далі по тексту – СФГ «Каміла», позивач) звернулось до Полтавського окружного адміністративного суду з позовом до Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (далі по тексту – Міжрегіональне управління, відповідач), в якому просило суд:
- визнати протиправним та скасувати наказ Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 02.09.2025 № 658/ПНС, яким припинено дію дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, які видано Управлінням Держпраці у Полтавській області Селянському фермерському господарству «Каміла» (ідентифікаційний код юридичної особи 25165044) за місцем державної реєстрації: Україна, 37461, Полтавська область, Гребінківський район, село Рудка, а саме: дозвіл № 998.19.53 від 24.12.2019 року на виконання робіт підвищеної небезпеки, строком дії до 24.12.2024 року; дозвіл № 999.19.53 від 24.12.2019 року на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, строком дії до 24.12.2024 року; дозвіл № 1000.19.53 від 24.12.2019 року на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, строком дії до 24.12.2024.
В обґрунтування позовних вимог зазначено про протиправність наказу Міжрегіонального управління від 02.09.2025 № 658/ПНС, яким СФГ «Каміла» припинено дію дозволів № 998.19.53 від 24.12.2019 на виконання робіт підвищеної небезпеки строком дії до 24.12.2024, № 999.19.53 від 24.12.2019 та № 1000.19.53 від 24.12.2019 на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, строком дії до 24.12.2024, за місцем державної реєстрації: Україна, 37461, Полтавська область, Гребінківський район, село Рудка, дозвіл на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, дозвіл на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, як такого, що винесений за наслідками незаконно призначеної та проведеної перевірки, що є самостійно підставою для його скасування.
Наполягав, що оскільки у направленні на проведення заходу державного нагляду (контролю) від 22.07.2025 № ПНС/1/12165-25 єдиною фактичною (документальною) підставою для здійснення відповідного заходу зазначено лише повідомлення про нещасний випадок № 9897 ПНС/1-25 від 18.06.2025, такий документ не може слугувати самостійною підставою проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю).
До того ж, станом на дату винесення наказу про проведення позапланової перевірки, відповідачу не була відома причина смерті ОСОБА_1 , що свідчить про передчасність винесення наказу від 16.07.2025 № 494/ПНС-ЗУ та направлення.
З посиланням на абзаци 23, 29 статті 21 Закону України «Про охорону праці» від 14 жовтня 1992 року № 2694-XII (далі – Закон № 2694-XII) вказував, що підставою припинення дії дозволу є визначена сукупність обставин створення перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу, перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл. Однак, таке питання не було включено до направлення. Відповідно, посадові особи відповідача не були уповноважені на проведення спірної перевірки. 
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 16.12.2025 по справі №440/13194/25 у задоволенні адміністративного позову Селянського фермерського господарства "КАМІЛА" ( с. Рудка, Гребінківський район, Полтавська область, 37461, код ЄРДПОУ 25165044) до Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці (вул. Матвійчука Юліана,119, м. Полтава, 36014, код ЄРДПОУ 44730367) про визнання протиправним та скасування наказу - відмовлено.
Позивач, не погодившись із вказаним рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неповне з`ясування фактичних обставин справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 16 грудня 2025 року по справі №440/13194/25 повністю та ухвалити нове рішення, яким визнати протиправним та скасувати наказ Північно Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 02.09.2025 № 658/ПНС, яким припинено дію дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, виданих Управлінням Держпраці у Полтавській області селянському фермерському господарству «Каміла» (ідентифікаційний код юридичної особи 25165044) за місцем державної реєстрації: Україна, 37461, Полтавська область, Гребінківський район, село Рудка, а саме: дозвіл № 998.19.53 від 24.12.2019 на виконання робіт підвищеної небезпеки, строком дії до 24.12.2024 року; дозвіл № 999.19.53 від 24.12.2019 на експлуатацію машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, строком дії до 24.12.2024; дозвіл № 1000.19.53 від 24.12.2019 на експлуатацію машин, механізмі», устатковання підвищеної небезпеки, строком дії до 24.12.2024; стягнути за рахунок бюджетних асигнувань Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці на користь Селянського фермерського господарства «Каміла» витрати зі сплати судового збору в сумі 3028,00 (три тисячі двадцять вісім гривень) за подання позовної заяви і 4542 (чотири тисячі п`ятсот сорок дві ) грн за подання апеляційної скарги.
Апеляційна скарга мотивована твердженнями про відсутність підстав для припинення позивачу дії дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, оскільки ОСОБА_1 помер не під час виконання робіт підвищеної небезпеки чи експлуатації машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки і не від нещасного випадку на виробництві, а від серцево-судинної недостатності, внаслідок кардіоміопатії, що підтверджується постановою від 12.06.2025 про закриття кримінального провадження №12025170570000320 від 25.05.2025 на підставі пункту 2 частини 1 статті 284 КПК України, що у свою чергу, свідчить про дотримання позивачем вимог законодавства у сфері охорони праці.
Звернув увагу, що відповідачем не було встановлено наявність сукупності обставин, передбачених абзацом 9 частини 1 статті 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» від 5 квітня 2007 року № 877-V (далі – Закон № 877-V) для здійснення позапланових заходів. Єдиний документ, на який містилось посилання у направленні на проведення заходу державного нагляду (контролю) № 9897 ПНС/1-25 від 18.06.2025, за своїм змістом є повідомленням про нещасний випадок / гостре професійне захворювання (отруєння), складений за формою, затвердженою додатком 2 до Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337 (далі – Порядок № 337), що не може слугувати самостійною підставою проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю).
За таких обставин, наполягав, що голова СФГ «Каміла» 23.07.2025, не допустивши посадових осіб Північно-східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці до здійснення позапланової перевірки, діяв правомірно.
Інші доводи аналогічні викладеним у позовній заяві.
У надісланому до суду апеляційної інстанції відзиві на апеляційну скаргу відповідач заперечував проти викладених у ній доводів, просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, як законне та обґрунтоване.
Обґрунтовуючи наявність підстав для здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) стверджував, що у розумінні пункту 3 Порядку № 337 настання смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку (у тому числі внаслідок військових (бойових) дій, від загального захворювання, самогубства тощо) є однією з підстав для проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю). При цьому, Верховний Суд у справі від 24.08.2023 № 620/18817/21 виснувався, що проведення спеціального розслідування відповідно до приписів Порядку № 337, жодним чином не впливає на обов`язок контролюючого органу організовувати окрему позапланову перевірку з підстав, передбачених статтею 6 Закону № 877-V, та не обмежує у часі проведення такого заходу. Крім того, питання взаємозв`язку смерті працівника з діяльністю підприємства безпосередньо не вирішується під час проведення позапланових перевірок, так як норми Закону № 877-V зобов`язують контролюючий орган насамперед перевірити причини, за яких стався такий випадок та з метою запобігання таких подій у майбутньому вжити відповідних заходів.
Представник позивача в судовому засіданні підтримав вимоги апеляційної скарги з підстав та мотивів, викладених в останній, та просив суд апеляційної інстанції їх задовольнити.
Відповідач про дату час та місце розгляду справи повідомлений належним чином за допомогою засобів підсистеми ЄСІТС «Електронний суд», однак в судове засідання представник відповідача не прибув, про дату, час та місце розгляду справи, про причини неприбуття до суду не повідомив.
Відповідно до частини 2 статті 313 КАС України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.
Колегія суддів, вислухавши суддю-доповідача, пояснення представника позивача, перевіривши в межах апеляційної скарги рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Судом першої інстанції встановлено, що Селянське фермерське господарство «КАМІЛА» зареєстроване як юридична особа, ідентифікаційний код 25165044.
26.05.2025 на адресу Міжрегіонального управління надійшло від КП «Полтавський обласний центр екстреної медичної допомоги та медицини катастроф» Полтавської обласної ради екстрене повідомлення про звернення потерпілого з посиланням на нещасний випадок / гостре професійне захворювання (отруєння) вх. № 8331/ПНС/1-25 від 26.05.2025, в якому повідомлено про смерть ОСОБА_1 охоронця СФГ «КАМІЛА», дата травмування/захворювання (отруєння) 24.05.2025.
29.05.2025 Північно-східне міжрегіональне управління Державної служби з питань праці направило запит № ПНС/1/8925-25 про надання інформації про нещасний випадок, що стався 24.05.2025 з охоронцем СФГ «КАМІЛА» ОСОБА_1 .
18.06.2025 на адресу Міжрегіонального управління надійшло повідомлення згідно з Порядком № 337 від СФГ «КАМІЛА» про настання 24 травня 2025 року нещасного випадку зі смертельним наслідком, з охоронником під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків (повідомлення про нещасний випадок вхідний № 9897/ПНС/1-25 від18.06.2025).
За результатами повідомлення від 18.06.2025, наказом Північно-східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 03.07.2025 № 475/ПНС створено комісію із спеціального розслідування нещасного випадку із смертельним наслідком, що стався 24 травня 2025 року з ОСОБА_1 .
23.07.2025 на підставі наказу Міністерства економіки України № 5782 від 16.06.2023, наказу Міжрегіонального управління № 494/ПНС-ЗК від 16.07.2025 щодо проведення заходу державного нагляду (контролю) з питань додержання вимог законодавства у сферах охорони праці та промислової безпеки, які стали підставою для здійснення заходу державного нагляду (контролю) у СФГ «Каміла» (код ЄДРПОУ 25165044) у зв`язку з настанням нещасного випадку на СФГ «Каміла», та відповідно до направлення № ПНС/1/12165-25 від 22.07.2025 Міжрегіональним управлінням було забезпечено вихід на перевірку.
СФГ «КАМІЛА» 23.07.2025 не допустило посадових осіб Північно-східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці до здійснення позапланового заходу державного контролю.
У зв`язку з цим складено акт про неможливість проведення заходу державного контролю № ПНС/ПЛ/16910/АА024688/НП від 23.07.2025.
Наказом Міжрегіонального управління від 02.09.2025 № 658/ПНС припинено дію дозволів, а саме: № 998.19.53 від 24.12.2019 на виконання робіт підвищеної небезпеки, стром дії до 24.12.2024 року; № 999.19.53 від 24.12.2019 на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, строком дії до 24.12.2024 року; № 1000.19.53 від 24.12.2019 на експлуатацію машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, строком дії до 24.12.2024 року.
Про прийняте рішення позивача повідомлено листом № ДЗ-159/ПНС/2-35-А від 04.09.2025.
Позивач, не погодившись з діями контролюючого органу та вважаючи прийнятий наказ протиправним, звернувся до суду за захистом своїх прав.
Відмовляючи у задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції дійшов висновку, що наказ Північно-східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 02.09.2025 №658/ПНС є правомірним, а підстави для його скасування відсутні, оскільки позивачем не було доведено наявності порушень суб`єктом владних повноважень процедури прийняття оскаржуваного наказу.
Судом враховано висновок Верховного Суду, викладений у постанові у справі від 24.08.2023 № 620/18817/21, відповідно до якого, проведення спеціального розслідування відповідно до приписів Порядку № 337, жодним чином не впливає на обов`язок контролюючого органу організовувати окрему позапланову перевірку з підстав, передбачених статтею 6 Закону № 877-V, та не обмежує у часі проведення такого заходу. Питання взаємозв`язку смерті працівника та діяльності підприємства безпосередньо не вирішується під час проведення позапланових перевірок, так як норми Закону № 877-V, зобов`язують контролюючий орган насамперед перевірити причини, за яких такий випадок стався та вжити відповідних заходів, з метою запобігання таких подій у майбутньому.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та доводам апеляційної скарги, а також виходячи з меж апеляційного перегляду справи, визначених статтею 308 КАС України, колегія суддів зазначає наступне.
Відповідно до частини 2 статті 19 Конституції України, органи державної влади, їх посадові особи повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, регулювання за участю відповідних органів державної влади відносин між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і єдиний порядок організації охорони праці в Україні встановлено Законом № 2694-XII.
Відповідно до статті 1 Закону № 2694-XII охорона праці - це система правових, соціально-економічних, організаційно-технічних, санітарно-гігієнічних і лікувально-профілактичних заходів та засобів, спрямованих на збереження життя, здоров`я і працездатності людини у процесі трудової діяльності; роботодавець власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган, незалежно від форм власності, виду діяльності, господарювання, і фізична особа, яка використовує найману працю; працівник особа, яка працює на підприємстві, в організації, установі та виконує обов`язки або функції згідно з трудовим договором (контрактом).
Згідно зі статтею 2 Закону № 2694-XII дія цього Закону поширюється на всіх юридичних та фізичних осіб, які відповідно до законодавства використовують найману працю, та на всіх працюючих.
На виконання вимог частин третьої, четвертої, дев`ятої статті 21 Закону № 2694-XII роботодавець повинен одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (далі - дозвіл). Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, видає дозволи на безоплатній основі на підставі висновку експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання, проведеної експертно-технічними центрами, які належать до сфери управління центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або незалежними експертними організаціями, які забезпечують науково-технічну підтримку державного нагляду у сфері промислової безпеки та охорони праці.
Порядок видачі дозволів або відмови в їх видачі, переоформлення, припинення дії дозволів центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, переліки видів робіт, машин, механізмів та устаткування підвищеної небезпеки, проведення або експлуатація (застосування) яких потребує отримання дозволу, та граничні розміри тарифів на проведення експертизи стану охорони праці та безпеки промислового виробництва суб`єкта господарювання, висновок якої є підставою для видачі дозволів, встановлюються Кабінетом Міністрів України.
Процедуру видачі або відмови у видачі, переоформлення, анулювання Держпраці та її територіальними органами дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки (далі - дозвіл) визначає Порядок видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 року № 1107 (далі - Порядок № 1107).
В силу пунктів 6, 7 Порядку № 1107 дозвіл за формою згідно з додатком 1 видається : роботодавцеві - на виконання робіт підвищеної небезпеки, що зазначені у групі А переліку видів робіт підвищеної небезпеки (додаток 2), або на експлуатацію машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, що зазначені у групі А переліку машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2021 р. № 77;
виробникові або постачальникові машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки (далі - виробник або постачальник) - на застосування машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, що зазначені у групі А переліку машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 3 лютого 2021 р. № 77, якщо інша форма оцінки його відповідності, яка є обов`язковою вимогою до нього, не встановлена технічними регламентами.
Дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки видається територіальним органом Держпраці за місцем державної реєстрації юридичної особи або фізичної особи - підприємця.
Згідно з пунктом 17 Порядку № 1107, дозвіл може бути анульований у випадках, передбачених статтею 21 Закону України «Про охорону праці».
Рішення про анулювання дозволу приймається органом, що його видав.
Дія дозволу припиняється через десять робочих днів з дня прийняття рішення про його анулювання.
Статтею 21 Закону № 2694-XII передбачено, що підставою для припинення дії дозволу є:
заява роботодавця або уповноваженої ним особи про припинення дії дозволу;
припинення юридичної особи (злиття, приєднання, поділ, перетворення або ліквідація) або підприємницької діяльності фізичною особою - підприємцем;
виявлення у поданих роботодавцем документах недостовірних відомостей щодо виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл;
повторне порушення вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл;
виникнення аварії, вибуху, пожежі, нещасного випадку, якщо в акті розслідування встановлено, що причиною такої події стало недодержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл;
створення перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл;
рішення Ради національної безпеки і оборони України про застосування до суб`єкта господарювання санкції, передбаченої пунктом 6 частини першої статті 4 Закону України "Про санкції", введеного в дію указом Президента України.
Перелік підстав для припинення дії дозволу, визначений частиною дванадцятою цієї статті, є вичерпним.
Про припинення дії дозволу роботодавець повідомляється у письмовій формі із зазначенням підстави припинення дії дозволу протягом трьох робочих днів з дня прийняття рішення органом, який видав дозвіл.
Аналіз наведених норм свідчить про те, що дія дозволу на виконання робіт з підвищеної небезпеки припиняється через десять робочих днів з дня прийняття рішення про його анулювання у випадку створення перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл.
Колегією суддів встановлено, що підставою для прийняття Північно-Східним міжрегіональним управлінням Державної служби з питань праці наказу від 02.09.2025 № 658/ПНС, яким СФГ «Каміла» припинено дію дозволів № 998.19.53, № 999.19.53 та № 1000.19.53 від 24.12.2019 слугував недопуск посадових осіб відповідача до перевірки.
При цьому, позивач не заперечує факт недопуску Міжрегіонального управління до перевірки, однак стверджує про відсутність передбачених абзацом 9 частини 1 статті 6 Закону № 877-V правових підстав для проведення такої перевірки.
Правові та організаційні засади, основні принципи і порядок здійснення державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності, повноваження органів державного нагляду (контролю), їх посадових осіб і права, обов`язки та відповідальність суб`єктів господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) визначено Законом № 877-V.
Відповідно до абзаців 2 та 3 частини 1 статті 1 Закону № 877-V державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища;
заходи державного нагляду (контролю) - планові та позапланові заходи, які здійснюються у формі перевірок, ревізій, оглядів, обстежень та в інших формах, визначених законом;
створення перешкод органам державного нагляду (контролю) чи їх посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) - невиконання законних вимог посадових осіб органу державного нагляду (контролю) або недопущення посадових осіб цього органу до здійснення заходів державного нагляду (контролю), підстави яких визначені законом.
Відповідно до частини 4 статті 2 Закону № 877-V заходи контролю здійснюються, зокрема органами державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами.
Згідно з частиною 10 статті 4 Закону № 877-V посадові особи органу державного нагляду (контролю) з метою з`ясування обставин, які мають значення для повноти проведення заходу, здійснюють у межах повноважень, передбачених законом, огляд територій або приміщень, які використовуються для провадження господарської діяльності, а також будь-яких документів чи предметів, якщо це передбачено законом.
За змістом частини 1 статті 6 Закону № 877-V підставами для здійснення позапланових заходів є:
подання суб`єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;
виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених суб`єктом господарювання у документі обов`язкової звітності, крім випадків, коли суб`єкт господарювання протягом місяця з дня первинного подання повторно подав такий документ з уточненими достовірними даними або якщо недостовірність даних є результатом очевидної описки чи арифметичної помилки, яка не впливає на зміст поданої звітності. У разі виявлення органом державного нагляду (контролю) помилки у документі обов`язкової звітності він упродовж десяти робочих днів зобов`язаний повідомити суб`єкта господарювання про необхідність її виправлення у строк до п`яти робочих днів з дня отримання повідомлення. Невиправлення помилки у встановлений строк є підставою для проведення позапланового заходу;
перевірка виконання суб`єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення попереднього заходу органом державного нагляду (контролю);
звернення фізичної особи (фізичних осіб) про порушення, що спричинило шкоду її (їхнім) правам, законним інтересам, життю чи здоров`ю, навколишньому природному середовищу чи безпеці держави, з додаванням документів чи їх копій, що підтверджують такі порушення (за наявності). Позаплановий захід у такому разі здійснюється територіальним органом державного нагляду (контролю) за наявністю погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу.
У такому разі перед початком здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю) посадові особи територіального органу державного нагляду (контролю) зобов`язані пред`явити керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі, крім документів, передбачених цим Законом, додатково копію погодження центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у відповідній сфері державного нагляду (контролю), або відповідного державного колегіального органу на проведення такої перевірки. Суб`єкти господарювання мають право не допускати посадових осіб територіального органу державного нагляду (контролю) до здійснення заходів державного нагляду (контролю), якщо вони не пред`явили документи, передбачені цим абзацом;
неподання суб`єктом господарювання документів обов`язкової звітності за два звітні періоди підряд без поважних причин або без надання письмових пояснень про причини, що перешкоджали поданню таких документів;
доручення Прем`єр-міністра України про перевірку суб`єктів господарювання у відповідній сфері у зв`язку з виявленими системними порушеннями та/або настанням події, що має значний негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави;
настання аварії, пожежі, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання;
за рішенням суду;
звернення посадових осіб органів місцевого самоврядування про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства у випадках, коли право на подання такого звернення передбачено законом.
Під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Фізичні особи та посадові особи органів місцевого самоврядування, які подали безпідставне звернення про порушення суб`єктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом. Повторне проведення позапланових заходів державного нагляду (контролю) за тим самим фактом (фактами), що був (були) підставою для проведеного позапланового заходу державного нагляду (контролю), забороняється.
Постановою Кабінету Міністрів України від 13 березня 2022 р. № 303 «Про припинення заходів державного нагляду (контролю) в умовах воєнного стану» (далі – Постанова № 303), припинено проведення планових та позапланових заходів державного нагляду (контролю) на період воєнного стану, введеного Указом Президента України від 24 лютого 2022 р. № 64 “Про введення воєнного стану в Україні”.
Водночас, пунктом 2 Постанови № 303 передбачено, що за наявності загрози, що має негативний вплив на права, законні інтереси, життя та здоров`я людини, захист навколишнього природного середовища та забезпечення безпеки держави, а також для виконання міжнародних зобов`язань України протягом періоду воєнного стану дозволити здійснення позапланових заходів державного нагляду (контролю) на підставі рішень центральних органів виконавчої влади, що забезпечують формування державної політики у відповідних сферах.
Відповідно до абзацу 9 частини 1 статті 6 Закону № 877-V під час проведення позапланового заходу з`ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Згідно із частиною 1 статті 7 Закону № 877-V для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб`єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід та предмет перевірки.
Відповідно до частини 2 вказаної статті Закону № 877-V на підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім`я та по батькові і засвідчується печаткою.
Частиною 3 статті 7 Закону № 877-V визначено, що у посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються, зокрема, найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб`єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім`я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Дослідивши наявне в матеріалах справи направлення на проведення заходу державного нагляду (контролю) № ПНС/1/12165-25 від 22.07.2025, колегією суддів встановлено, що останнє, серед іншого, містить найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід та його посадових осіб, найменування суб`єкта господарювання, щодо діяльності якого здійснюється захід та його місцезнаходження (СФГ «Каміла», 37461, Україна, Лубенський р-н, Полтавська обл., с. Рудка, вул. Миру, буд. 72а), інформацію про захід, зокрема, реквізити наказу, дата початку та закінчення заходу, тип заходу (позаплановий), форму заходу (перевірка), предмет здійснення заходу (додержання вимог законодавства у сфері охорони праці, промислової безпеки та праці в межах питань, які стали підставою для здійснення даного заходу державного нагляду (контролю)), а також інформацію про те, що попередній захід не здійснювався.
Отже, направлення на проведення заходу державного нагляду (контролю) № ПНС/1/12165-25 від 22.07.2025 містить всі відомості, передбачені частиною 3 статті 7 Закону № 877-V, що свідчить про його відповідність встановленій Законом № 877-V формі та спростовує твердження апелянта про зворотне. 
Відповідно до положень частини 6 статті 7 Закону № 877-V за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім`я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім`я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб`єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
У разі створення суб`єктом господарювання перешкод органу державного нагляду (контролю) чи його посадовим особам при здійсненні заходів державного нагляду (контролю) в акті обов`язково зазначається опис дій чи бездіяльності, що призвели до створення таких перешкод, з посиланням на відповідні норми закону.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб`єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб`єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб`єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід`ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб`єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб`єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Згідно з частиною сьомою статті 7 Закону № 877-V на підставі акта, складеного за результатами здійснення заходу, в ході якого виявлено порушення вимог законодавства, орган державного нагляду (контролю) за наявності підстав для повного або часткового зупинення виробництва (виготовлення), реалізації продукції, виконання робіт, надання послуг звертається у порядку та строки, встановлені законом, з відповідним позовом до адміністративного суду. У разі необхідності вжиття інших заходів реагування орган державного нагляду (контролю) протягом п`яти робочих днів з дня завершення здійснення заходу державного нагляду (контролю) складає припис, розпорядження, інший розпорядчий документ щодо усунення порушень, виявлених під час здійснення заходу.
Отже, виходячи із основних засад та принципів, визначених Законом № 877-V, позапланова перевірка є особливою формою контролю, спрямованого на попередження у майбутньому подій, що перебували нещасному випадку, яка здійснюється незалежно від інших заходів, що зазвичай проводять у таких випадках.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджено у суді апеляційної інстанції, юридичною підставою для проведення 23.07.2025 позапланового заходу державного нагляду (контролю) з питань додержання вимог законодавства у сферах охорони праці та промислової безпеки СФГ «Каміла» слугували наказ Міністерства економіки України № 5782 від 16.06.2023, наказ Міжрегіонального управління № 494/ПНС-ЗК від 16.07.2025 та направлення № ПНС/1/12165-25 від 22.07.2025, а фактичною - настання нещасного випадку на СФГ «Каміла».
Основні положення щодо реалізації конституційного права працівників на охорону їх життя і здоров`я у процесі трудової діяльності, на належні, безпечні і здорові умови праці, регулювання за участю відповідних органів державної влади відносин між роботодавцем і працівником з питань безпеки, гігієни праці та виробничого середовища і встановлення єдиного порядку організації охорони праці в Україні здійснює Закон № 2694-XII.
Так, за приписами частин першої, другої статті 22 Закону № 2694-ХІІ роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок.
За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування.
На виконання статті 22 Закону України «Про охорону праці» і статті 36 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» 17 квітня 2019 року Кабінетом Міністрів України прийнято Порядок № 337, яким установлено процедуру проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, що сталися з особами, визначеними частиною першою статті 35 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування».
За визначенням, наведеним у пункті 3 Порядку № 337, нещасний випадок - це обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактору чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків або в дорозі (на транспортному засобі підприємства чи за дорученням роботодавця), внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, , які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше або до необхідності переведення його на іншу (легшу) роботу не менш як на один робочий день, зникнення тощо.
За умовами пункту 8 Порядку № 337 у разі отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи тощо роботодавець зобов`язаний протягом однієї доби повідомити підприємствам (установам, організаціям), зазначеним в абзацах четвертому - дев`ятому цього пункту, з використанням засобів зв`язку та не пізніше наступного робочого дня надати на паперовому носії повідомлення згідно з додатком 2.
За правилами пункту 10 Порядку № 337 спеціальному розслідуванню, підлягають, зокрема, нещасні випадки із смертельними наслідками.
Держпраці та/або її територіальним органом утворюється комісія із спеціального розслідування (далі - спеціальна комісія). Спеціальна комісія утворюється протягом одного робочого дня після отримання від роботодавця письмового повідомлення про нещасний випадок або за інформацією, отриманою з інших джерел (органу досудового розслідування, звернень потерпілого або членів його сім`ї чи уповноваженої ними особи, первинних організацій і територіальних об`єднань профспілок) (пункт 14 Порядку № 337).
Обов`язки та права такої комісії визначені пунктами 33, 38 Порядку № 337.
У пункті 49 Порядку № 337 наведено перелік документів, що є складовими матеріалів розслідування (спеціального розслідування), зокрема, у разі проведення спеціального розслідування випадку смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків до матеріалів розслідування належать: повідомлення роботодавця (замовника робіт) про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), звернення органу досудового розслідування, інформація, отримана з інших джерел (звернення юридичних і фізичних осіб тощо), рішення (постанова) суду про проведення розслідування чи повторного розслідування або про встановлення факту настання нещасного випадку в судовому порядку; копія наказу Держпраці про утворення спеціальної комісії; копія наказу Держпраці про продовження строку спеціального розслідування; примірник (копія) акта за формою Н-1; медичний висновок про причини смерті, стан алкогольного, токсичного чи наркотичного сп`яніння; протокол огляду місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), за встановленою формою; протокол зустрічі членів спеціальної комісії з членами сім`ї потерпілого чи уповноваженою особою, яка представляє їх інтереси; інші документи залежно від обставин і причин настання смерті працівника під час виконання ним трудових (посадових) обов`язків. Документи, що отримані, використані та складені комісією (спеціальною комісією) під час проведення розслідування, зазначаються окремим переліком і належать до матеріалів розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії.
Перелік обставин, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, наведений в пункті 52 Порядку № 337. 
Виходячи із змісту основних засад та принципів Закону № 877-V, а також меж його дії, визначених статтею 2 цього Закону, метою позапланової перевірки є, насамперед, виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства. Тобто, орган державного нагляду (контролю) визначає у віднесеній до сфери його відання критерії, за якими оцінюється ступінь ризику від здійснення суб`єктом господарювання своєї діяльності. Враховуючи те, що основним принципом такої перевірки є саме пріоритетність безпеки у питаннях життя і здоров`я людини, функціонування і розвитку суспільства, середовища проживання і життєдіяльності перед будь-якими іншими інтересами у сфері господарської діяльності, повноваження органу Держпраці під час проведення такого заходу є обмеженими лише в частині з`ясування питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов`язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю). Наслідками такої перевірки є складання припису, що має правові наслідки лише для суб`єкта господарювання.
Водночас питання, пов`язані з організацією розслідування нещасного випадку та взаємодії роботодавця з органом державного нагляду (контролю) визначені іншим Законом № 2694-ХІІ та прийнятим на його виконання Порядком № 337.
Так, виходячи із оцінки преамбули Закону № 2694-ХІІ та положень Порядку № 337 на роботодавця покладено обов`язок організувати та провести спеціальне розслідування нещасного випадку на виробництві, метою якого є встановлення обставин, за яких такий випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом, що насамперед дає право на отримання соціальних гарантій особами, що мають на них право. Метою такого розслідування є насамперед висновки, за яких працівник (або інша постраждала особа) має право на відшкодування шкоди у разі ушкодження його здоров`я.
Крім того, проведення спеціального розслідування здійснюється виключно роботодавцем або іншою уповноваженою особою підприємства, в той час як обов`язок організувати та провести позапланову перевірку покладено на орган державного контролю. Представник Держпраці, за приписами Порядку № 337 лише входить до складу спеціальної комісії, що проводить таке розслідування. Наведене означає, що законодавець, зобов`язуючи керівника підприємства вчинити певні дії з приводу нещасного випадку, що стався на його території, жодним чином не пов`язує виконання роботодавцем цього обов`язку з діяльністю органу державного контролю у таких випадках і не ставить орган Держпраці у залежність від строків та результатів розслідування, що проводить роботодавець.
Ураховуючи те, що за приписами Закону № 877-V, діяльність органів державного контролю є превентивною і, у першу чергу, спрямована на виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб`єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства шляхом вжиття відповідних заходів реагування, до яких відносяться і позапланові перевірки, проведення спеціального розслідування відповідно до приписів Порядку № 337 жодним чином не впливає на обов`язок контролюючого органу організувати окрему позапланову перевірку з підстав, передбачених статтею 6 Закону № 877-V та не обмежує в часі проведення такого заходу. 
Отже, з`ясування причин настання нещасних випадків та запобігання їм у майбутньому потребує максимальної залученості як органу контролю, так і роботодавця.
Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом у постановах від 24.08.2023 по справі № 620/18817/21, від 11.03.2025 по справі № 160/5702/24.
Судом апеляційної інстанції встановлено, що у направленні на проведення заходу державного нагляду (контролю) № ПНС/1/12165-25 від 22.07.2025 було визначено, що підставою для здійснення такого заходу є абзац 9 частини 1 статті 6 Закону № 877-V (настання аварії, пожежі, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов`язано з діяльністю суб`єкта господарювання) – повідомлення про нещасний випадок № 9897 ПНС 1-25 від 18.06.2025. Аналогічна підстава визначена і у наказі від 29.11.2023.
За таких обставин, з огляду на підставу призначення перевірки, заздалегідь передбачити конкретні питання для з`ясування причин нещасних випадків не вбачається за можливе, а тому у спірному направленні було достатнім чином окреслено предмет перевірки.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 11.03.2025 у справі № 160/5702/25.
Колегія суддів відхиляє покликання апелянта на відсутність у Міжрегіонального управління правових підстав для проведення спірної перевірки з огляду на постанову від 12.06.2025 про закриття кримінального провадження № 12025170570000320 від 25.05.2025 на підставі пункту 2 частини 1 статті 284 КПК України, так як питання взаємозв`язку смерті працівника та діяльності підприємства безпосередньо не вирішується під час проведення позапланових перевірок, а норми Закону № 877-V зобов`язують контролюючий орган насамперед перевірити причини, за яких такий випадок стався та вжити відповідних заходів, з метою запобігання таких подій у майбутньому.
Таким чином, спірний захід державного нагляду (контролю) був пов`язаний із настанням нещасного випадку, що відповідає меті здійснення позапланового заходу державного нагляду (контролю).
Колегією суддів з наявного в матеріалах справи Акту про неможливість проведення заходу державного контролю № ПНС/ПЛ/16910/АА024688/НП від 23.07.2025 встановлено, що інспектором праці Карасем Анатолієм Івановичем здійснено спробу проведення заходу державного контролю у СФГ «Каміла» за місцем провадження господарської діяльності : 37461, Полтавська обл., Лубенський р-н, село Рудка, вулиця Миру, 72а з питань додержання вимог законодавства у сферах охорони праці, промислової безпеки та праці в межах питань, які стали підставою для здійснення даного заходу державного нагляду (контролю), абз. 9 ч. 1 ст. 6 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності.
Захід державного контролю неможливо провести у зв`язку з створенням перешкод у діяльності інспектора праці :
- ненадання інформації, необхідної для проведення заходу державного нагляду (контролю);
- ненадання доступу до виробничих, службових, адміністративних приміщень об`єкта перевірки/інспекційного відвідування, а яких використовується наймана праця.
Колегія суддів зазначає, що відмова у доступі посадових осіб органу, який здійснює перевірку до місць провадження діяльності суб`єкта господарювання, об`єктів, що використовуються суб`єктом господарювання при провадженні діяльності, є створенням перешкод під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці.
Зважаючи на те, що позивачем не було допущено інспектора Північно-Східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці для проведення перевірки, тобто створено перешкоди під час проведення посадовими особами центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері охорони праці, або його територіального органу перевірки додержання вимог законодавства про охорону праці під час виконання робіт підвищеної небезпеки або експлуатації (застосування) устаткування підвищеної небезпеки, на які видано дозвіл, що є самостійною підставою для анулювання дії дозволу, колегія суддів погоджується із висновком суду першої інстанції про те, що наказ Північно-східного міжрегіонального управління Державної служби з питань праці від 02.09.2025 № 658/ПНС про припинення дії дозволів № 998.19.53 від 24.12.2019, № 999.19.53 від 24.12.2019, № 1000.19.53 від 24.12.2019 прийнято на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначений законами України, що має наслідком прийняття рішення про відмову у задоволенні вимог апеляційної скарги.
Ухвалюючи дане судове рішення, колегія суддів керується статтею 322 КАС України, статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, практикою Європейського суду з прав людини (рішення Серявін та інші проти України) та Висновком № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів (п.41) щодо якості судових рішень.
Як зазначено в пункті 58 рішення Європейського суду з прав людини по справі Серявін та інші проти України, суд повторює, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішенні судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст.6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожний аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Пунктом 41 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зазначено, що обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Враховуючи вищезазначені положення, дослідивши фактичні обставини та питання права, що лежать в основі спору по даній справі, колегія суддів прийшла до висновку про відсутність необхідності надання відповіді на інші аргументи сторін, оскільки судом були досліджені усі основні питання, які є важливими для прийняття даного судового рішення.
Відповідно до статті 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
На підставі викладеного, колегія суддів, погоджуючись з висновками суду першої інстанції, вважає, що суд дійшов вичерпних юридичних висновків щодо встановлення фактичних обставин справи і правильно застосував до спірних правовідносин норми матеріального та процесуального права.
Доводи апеляційної скарги, з наведених вище підстав, висновків суду не спростовують.
Керуючись ч. 4 ст.241, ст. ст. 243, 250, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 326-329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -.

ПОСТАНОВИВ

Апеляційну скаргу Селянського фермерського господарства "Каміла" - залишити без задоволення.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 16.12.2025 по справі № 440/13194/25 - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її ухвалення та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Головуючий суддя 		Т.С. Перцова	
Судді	   	Я.М. Макаренко   С.П. Жигилій   	
Повний текст постанови складено та підписано 16.04.2026.