РІШЕННЯ
Іменем України

05 лютого 2026 року 	м. Чернігів	справа № 927/956/25 	

Господарський суд Чернігівської області у складі судді Кузьменко Т.О., за участю секретаря судового засідання Заєць І.М., розглянувши у порядку загального позовного провадження справу 
за позовом: Управління комунального майна Чернігівської обласної ради (код ЄДРПОУ 33469166), проспект Миру, будинок 43, м. Чернігів, 14000 
до відповідача: Товариства з обмеженою відповідальністю "АПК АГРОСВІТ" (код ЄДРПОУ 41274727), вул. Соборна, будинок 76, м. Прилуки, Чернігівська область, 17500
про стягнення 131 895,00 грн збитків (з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог)

за участю представників учасників справи:
від позивача: Кураш А.М., представник;
від відповідача: не з`явився;

Суть спору. Позиції учасників справи, їх заяви і клопотання та процесуальні дії суду щодо розгляду справи.
До Господарського суду Чернігівської області 03.09.2025 через канцелярію суду надійшла позовна заява від 22.09.2025 Управління комунального майна Чернігівської обласної ради до Товариства з обмеженою відповідальністю "АПК АГРОСВІТ" про відшкодування збитків у розмірі 228855,00 грн.
Позовні вимоги позивач обґрунтовує тим, що за часів перебування майна позивача в орендному користуванні відповідача внаслідок порушення останнім договірних зобов`язань щодо збереження орендованого майна позивачу не було повернуто необоротні матеріальні активи у кількості 10 одиниць, які перебувають у складі орендованого майнового комплексу, по Акту повернення з орендного користування майна комунальної власності області від 12 лютого 2025 року, чим територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області завдано збитки у розмірі 228855,00 грн, які на підставі ст. 779 ЦК України належить стягнути з відповідача.
Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 29.09.2025 позовну заяву прийнято до розгляду, відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення (виклику) сторін, встановлено сторонам строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив, заперечень.
Ухвала суду від 29.09.2025 була доставлена позивачу до його електронного кабінету в Єдиній судовій інформаційно-комунікаційній системі 30.09.2025 о 12:10 год., що підтверджується довідкою про доставку електронного листа.
Ухвала суду від 29.09.2025 направлена відповідачу засобами поштового зв`язку та отримана останнім 10.10.2025, про що свідчить відмітка на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення №0601197481335.
Отже, сторони в розумінні ст. 242 ГПК України належним чином повідомлені про дату, час та місце розгляду справи в суді, а також про встановлені строки для подання відзиву на позов, відповіді на відзив, заперечень.
Ухвалою Господарського суду Чернігівської області від 01.10.2025 зобов`язано Товариство з обмеженою відповідальністю "АПК АГРОСВІТ" зареєструвати свій електронний кабінет в Єдиній судовій інформаційно-телекомунікаційній системі відповідно до вимог частини 6 статті 6 ГПК України.
Ухвала суду від 01.10.2025 направлена відповідачу засобами поштового зв`язку та отримана останнім 13.10.2025, про що свідчить відмітка на рекомендованому повідомленні про вручення поштового відправлення №R067011444587.
27.10.2025 через підсистему «Електронний суд» від представника відповідача надійшов відзив на позовну заяву, в якому відповідач не заперечує укладення Договору оренди нерухомого майна, що належить до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області від 02.05.2018 №123, а також того факту, що Сторонами за спільною згодою було розірвано такий Договір оренди шляхом підписання Угоди про дострокове розірвання від 26.05.2025. Цим Актом визначено, що ринкова вартість 10 одиниць майна, яке відсутнє станом на 29.03.2021 року складала 74 710,09 грн.
Як зазначає відповідач, вказане майно було втрачено внаслідок того, що починаючи з 24.02.2022 особи, які здійснювали охорону орендованого майнового комплексу покинули зазначений об`єкт охорони із посиланням на можливість окупації вказаної території військовими формуваннями росії, що спричинило саме протягом вказаного строку розкрадання частини орендованого майна, і лише протягом двомісячного строку Орендарю вдалося відновити охорону орендованого майна. 
При цьому Відповідач звертає увагу суду, що він не ухилявся від обов`язку відшкодувати реальну ринкову вартість розкраденого майна, охорона якого була покладена на нього.
Водночас, позовні вимоги в частині розміру збитків вважає необґрунтованими, оскільки ні Звіт ПП «ЦЕНТР НЕРУХОМОСТІ-ЧЕРНІГІВ» від 12.02.2025 про оцінку розміру збитків, ні зміст рецензії КРАВЧЕНКА С.А. №01-25 від 26.02.2025, які покладені в обґрунтування розміру позовних вимог, не відповідають встановленим законодавством вимогам, у зв`язку із чим не можуть бути використані у якості доказів, з огляду на таке:
- Звіт від 12.02.2025 складений із порушеннями застосованої методики, має дефекти за формою складення та посилається на документи, які не можуть бути використані у якості належних документів для незалежного встановлення фактів. В обґрунтування вказаної позиції відповідач посилається на рецензію від 24.10.2025, складену на замовлення відповідача незалежним оцінювачем – Петенком С.О. (кваліфікаційне свідоцтво оцінювача ФДМУ № 2205/2025 від 22.10.2025; кваліфікаційне свідоцтво оцінювача ФДМУ № 2148/2025 від 22.10.2025), за висновком якого «Звіт не повною мірою відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, але може використовуватись з метою, визначеною у звіті, після виправлення зазначених недоліків»;
- Рецензія, складена 26.02.2025 Головним спеціалістом з питань обліку та оцінки майна відділу обліку та відчуження майна управління комунального майна Чернігівської обласної ради Кравченком С.А. на Звіт ПП «ЦЕНТР НЕРУХОМОСТІ-ЧЕРНІГІВ» від 12.02.2025 про оцінку розміру збитків не може використовуватись як доказ неупередженого критичного аналізу такого звіту, оскільки не відповідає правилам, які встановлені ст. 13 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні» в частині неупередженого критичного розгляду оцінки майна, оскільки суб`єкт рецензування є штатним працівником безпосередньо Позивача і знаходився у повній залежності (посадовій підпорядкованості) від нього.
Крім того відповідач зазначає, що з метою незалежного визначення реального розміру збитків, які завдані втратою 10 одиниць майна, останній звернувся до ТОВ «КОНСАЛТИНГОВА КОМПАНІЯ «ОСТРІВ», якою 22.10.2025 було підготовано Звіт з визначення розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в результаті розкрадання майна у кількості 10 одиниць, яке перебувало у складі орендованого майнового комплексу, що знаходиться за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище «Копачево», 3, станом на 06.12.2024 р., яким було визначено реальний розмір збитків у сумі 96 960 (дев`яносто шість тисяч дев`ятсот шістдесят) гривень 00 копійок (без ПДВ).
Відзив прийнято судом до розгляду та долучено до матеріалів справи.
04.11.2025 через канцелярію суду позивачем подано відповідь на відзив, у якому позивач зазначає, що ПП «ЦЕНТР НЕРУХОМОСТІ-ЧЕРНІГІВ» було обрано для проведення незалежної оцінки розміру збитків за результатом конкурсного відбору суб`єктів оціночної діяльності, у зв`язку з чим Звіт про оцінку розміру збитків від 12.02.2025 є допустимим і достовірним доказом у справі. На спростування доводів відповідача про використання оцінювачем документів, які не можуть бути використані у якості належних документів для незалежного встановлення фактів, позивач посилається на п. 84 Методики оцінки майна, затвердженої постановою КМУ 10.12.20023 № 1891, вказуючи, що вихідними даними для оцінки з-поміж іншого є матеріали інвентаризації та інші документи. 
Крім того позивач, посилаючись на ч. 2 ст. 11 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», відповідно до якої замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить на законних підставах або у яких майно перебуває на законних підставах, страховики, МТСБ України, а також ті, які замовляють оцінку майна за дорученням зазначених осіб, стверджує на упередженість або зацікавленість оцінювача Петенка С.О., оскільки замовником проведеної ТОВ «КОНСАЛТИНГОВА КОМПАНІЯ «ОСТРІВ» оцінки майна виступав безпосередньо відповідач. З визначених підстав позивач, керуючись ч. 11 ст. 80 ГПК України, просив виключити з числа доказів поданий відповідачем звіт, підготовлений ТОВ «КК «Острів» 22.10.2025.
Відповідь на відзив прийнято судом до розгляду та долучено до матеріалів справи. Справа розглядається з урахуванням поданого відзиву.
Ухвалою суду у справі від 17.11.2025 здійснено перехід від спрощеного позовного провадження до розгляду справи №927/955/25 за правилами загального позовного провадження зі стадії відкриття провадження у справі. Призначено підготовче судове засідання на 10.12.2025 о 10:30 год.
09.12.2025 через канцелярію суду позивачем подано клопотання від 05.12.2025 про поновлення процесуального строку та приєднання до матеріалів справи копію листа регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях № 932-04-1944 від 05.11.2025.
У підготовчому засіданні 10.12.2025 суд за результатом розгляду клопотання позивача постановив протокольну ухвалу про його задоволення та долучив докази до матеріалів справи. Крім того суд протокольно зобов`язав представника позивача надати до суду у строк до 17.12.2025 оригінал звіту про оцінку розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в результаті розкрадання майна у кількості 10 одиниць, яке перебувало у складі орендованого майнового комплексу, що знаходиться за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище «Копачево», 3 від 12.12.2025; строк підготовчого провадження продовжено на 30 днів, підготовче засідання відкладено на 08.01.2026 на 10:30 год.
19.12.2025 через канцелярію суду позивачем подано заяву від 18.12.2025 про зменшення розміру та уточнення позовних вимог, в якій позивач, враховуючи отримання від ТОВ «АПК Агросвіт» часткового відшкодування збитків в сумі 96960,00 грн на підставі платіжної інструкції № 292 від 24.10.2025, просив суд зменшити позовні вимоги і стягнути з відповідача 131895,00 грн збитків.
У підготовчому засіданні 08.01.2026 суд розглянув заяву позивача.
Відповідно до частини 1, 2 ст. 46 ГПК України сторони користуються рівними процесуальними правами. Крім прав та обов`язків, визначених у статті 42 цього Кодексу позивач вправі збільшити або зменшити розмір позовних вимог - до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження.
Під збільшенням або зменшенням розміру позовних вимог слід розуміти відповідно збільшення або зменшення кількісних показників за тією ж самою вимогою, яку було заявлено в позовній заяві. Збільшено (чи зменшено) може бути лише розмір вимог майнового характеру. Тобто збільшити або зменшити розмір позовних вимог можна лише тоді, коли вони виражені у певному цифровому еквіваленті, зокрема, у грошовому розмірі.
Суд, дослідивши надану позивачем заяву про зменшення розміру позовних вимог, враховуючи, що зменшення розміру позовних вимог є правом позивача у спорі майнового характеру, визнав її такою, що подана з дотриманням приписів чинного процесуального законодавства, зокрема положень ч. 5. ст. 46, ст. 170 ГПК України, тому протокольною ухвалою від 01.08.2026 задовольнив заяву позивача та визначив ціну позову з її урахуванням.
З огляду на вирішення у підготовчому засіданні зазначених у частині 2 статті 182 ГПК України питань, що підлягали з`ясуванню судом, у підготовчому засіданні 08.01.2026, суд постановив протокольну ухвалу про закриття підготовчого провадження та про призначення справи до судового розгляду по суті на 22.01.2026. 
У судовому засіданні 29.01.2026 суд, розглянувши клопотання представника позивача про виключення з числа доказів поданого відповідачем звіту, підготовленого ТОВ «КК «Острів» 22.10.2025, дійшов висновку про відмову у його задоволенні з огляду на таке.
За змістом частини одинадцятої статті 80 ГПК України у разі подання заяви про те, що доданий до справи або поданий до суду учасником справи для ознайомлення документ викликає сумнів з приводу його достовірності або є підробленим, особа, яка подала цей документ, може просити суд до закінчення підготовчого засідання виключити його з числа доказів і розглядати справу на підставі інших доказів.
За таких обставин, у позивача не має підстав ставити питання про виключення звіту, поданого відповідачем, з числа доказів, оскільки положеннями частини одинадцятої статті 80 ГПК України таке право надано лише особі, яка подала цей звіт, тобто відповідачу.
У судовому засіданні 29.01.2026 суд оголосив про перехід до стадії ухвалення рішення та на підставі ст. 219 ГПК України з урахуванням складності справи відклав проголошення рішення до 05.02.2026, про що присутніх учасників процесу повідомив під розпис, а тих учасників судового процесу, які не з`явилися у судове засідання, - ухвалою.
Будь-яких інших заяв та клопотань від сторін не надходило.
У судовому засіданні 05.02.2026 судом оголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення на підставі ст. 240 ГПК України.
Фактичні обставини справи, встановлені судом.
02.05.2018 року між Управлінням комунального майна Чернігівської обласної ради (далі – Орендодавець, УКМ Чернігівської обласної ради) та Товариством з обмеженою відповідальністю «АПК Агросвіт» (далі – Орендар, ТОВ «АПК Агросвіт») укладено Договір оренди нерухомого майна, що належить до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області № 123 (далі - Договір), відповідно до п. 1.1. якого Орендодавець передає, а Орендар приймає в строкове платне користування цілісний майновий комплекс (будівлі та споруди колишньої бази відпочинку «Механізатор»), що є об`єктом спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області (надалі - Майно), розташований за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище Копачево, 3, який перебуває в оперативному управлінні Орендодавця, у складі:
1.1.1. Будівлі та споруди: 1. Будівля головного корпусу (А2, А1-1, А2-1) інв. № 10310018, 2. Будинок відпочинку (літ.Г-1) інв. № 10310021; 3. Будинок відпочинку (літ.Д-1) інв. № 10310022; 4. Будинок відпочинку (літ.Е-1) інв. № 10310023; 5. Будинок відпочинку (літ.Є-1) інв. № 10310024; 6. Будинок відпочинку (літ.Ж-1) інв. № 10310025; 7. Будинок відпочинку (літ.З-1) інв. № 10310026; 8. Будинок відпочинку (літ.И-1) інв. № 10310027; 9. Будинок відпочинку (літ.І-1) інв. № 10310028; 10. Будинок відпочинку (літ.К-1) інв. № 10310031; 11. Будинок одноповерховий (літ.Й-1) інв. № 10310030; 12. Будинок одноповерховий (літ.В-1) інв. № 10310020; 13. Будинок одноповерховий (літ.Ї-1) інв. № 10310029; 14. Будинок мисливця з мансардою (літ.М-1) інв. № 10310033; 15. Льох (літ.Н-1) інв. № 10310034; 16. Душова (літ.Б-1) інв. № 10310019; 17. Туалет (літ.Л-1) інв. № 10310032; 18. Башта Рожновського (літ.О-1) інв. № 10310035; 19. Ворота залізні двохсекційні з хвірткою інв. № 10310036; 20. Огорожа металева № 1 інв. № 10310037; 21. Вагончик металевий інв. № 10310038; 22. Вагончик металевий інв. № 10310039; 23. Дитяча гойдалка одинарна інв. № 10310040; 24. Дитяча гойдалка подвійна інв. № 10310041; 25. Тверде покриття інв. № 10310042; 26. Асфальтована доріжка інв. № 10310042;
1.1.2. Обладнання, передавальні пристрої, прилади: 1. Водозабезпечення бази відпочинку та трубопровід інв. № 10610002; 2. Котел паровий 2КВ 300л інв. № 10610003; 3. Котел паровий 2КВ 300л інв. № 10610004; 4. Трансформаторна підстанція інв. № 10410038; 5. Шафа щитова інв. № 10420039; 6. Шафа щитова інв. № 10420040; 7. Електричний котел інв. № 10420041; 8. Електричний котел інв. № 10420042; 9. Електроопора інв. № 10420043; 10. Електроопора інв. № 10420044; 11. Електроопора інв. № 10420045; 12. Електророзподільна силова шафа на 2 розд. інв. № 10410046; 13. Електроопора інв. № 10420048; 14. Електроопора інв. № 10420046; 15. Електроопора інв. № 10420047; 16. Електроопора інв. № 10420050; 17. Електроопора інв. № 10420049; 18. Електроопора інв. № 10420051.
02.05.2018 представниками Управління комунального майна Чернігівської обласної ради (Орендодавець) та Товариства з обмеженою відповідальністю «АПК «Агросвіт» (Орендар) підписано Акт приймання-передачі в оренду майна комунальної власності області, розташованого за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище Копачево, 3, за переліком майна, обумовленого предметом Договору.
Відповідно до Закону України «Про оренду державного та комунального майна», Порядку передачі в оренду державного та комунального майна, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.06.2020 № 483, у зв`язку з продовженням договору оренди без проведення аукціону відповідно до абзацу 2 пункту 2 статті 18 Закону, Сторони домовились текст договору оренди нерухомого майна, що належить до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області, від 02.05.20218 № 123 викласти у новій редакції, про що УКМ Чернігівської обласної ради та ТОВ «АПК Агросвіт» 30.04.2021 підписано Додаткову угоду № 2 до договору оренди нерухомого майна, що належить до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області, від 02.05.2018 № 123.
Об`єктом оренди обумовлено майно за переліком, ідентичним предмету Договору в редакції від 02.05.2018.
Відповідно до інших умов Договору в редакції Додаткової угоди № 2 від 30.04.2021:
1. «А. ЗМІНЮВАНІ УМОВИ ДОГОВОРУ»
п. 6.1. Ринкова (оціночна) вартість Майна, визначена на підставі звіту про оцінку майна (ч. 4 ст. 8 Закону України «Про оренду державного та комунального майна» від 03.10.2019 № 157-ІХ), становить 911 211,87 грн без ПДВ.
п. 6.1.1. Оцінювач: ТОВ «Експертно-правовий центр «Правекс», дата оцінки: 29.03.2021, дата затвердження висновку про вартість Майна: 26.04.2021.
п. 7.1. Майно передається в оренду з метою організації відпочинку, адміністративно-господарських потреб та інших видів діяльності, що не заборонені чинним законодавством.
п. 12.1. Цей Договір діє по 28.04.2024 включно.
2. «Б. НЕЗМІНЮВАНІ УМОВИ ДОГОВОРУ»
п. 2.1. Орендар вступає у строкове платне користування Майном у день підписання акта приймання-передачі майна. Акт приймання-передачі підписується між Орендарем і Балансоутримувачем одночасно із підписанням цього Договору.
п. 4.1. У разі припинення або розірвання Договору Орендар зобов`язаний:
- протягом 3 робочих днів звільнити орендоване Майно від належних Орендарю речей і повернути його відповідно до акта повернення з оренди орендованого Майна, в тому стані, в якому майно перебувало на момент передачі його в оренду, з урахуванням нормального фізичного зносу, а якщо Орендарем були виконані невід`ємні поліпшення або здійснено капітальний ремонт – то разом з такими поліпшеннями/капітальним ремонтом;
- відшкодувати Балансоутримувачу збитки в разі погіршення стану або втрати (повної або часткової) орендованого Майна з вини Орендаря (і в межах сум, що перевищують суму страхового відшкодування, якщо воно поширюється на такі випадки погіршення стану або втрати орендованого Майна) або в разі демонтажу або іншого вилучення невід`ємних поліпшень/капітального ремонту.
п. 4.2. Протягом 3 робочих днів з моменту припинення або розірвання цього Договору Балансоутримувач зобов`язаний оглянути Майно і зафіксувати його поточний стан, а також стан розрахунків за цим Договором і за договором про відшкодування витрат Балансоутримувача на утримання орендованого Майна та надання комунальних послуг Орендарю, в акті повернення з оренди орендованого Майна.
п. 4.4. Майно вважається повернутим з оренди з моменту підписання Балансоутримувачем, Орендодавцем та Орендарем акта повернення з оренди орендованого Майна.
п. 6.1. Орендар зобов`язаний використовувати орендоване Майно відповідно до призначення, визначеного у п. 7 Умов.
п. 6.2. Орендар зобов`язаний забезпечувати збереження орендованого Майна, запобігати його пошкодженню і псуванню, тримати майно в порядку, передбаченому санітарними нормами та правилами пожежної безпеки, підтримувати орендоване майно в належному стані, не гіршому, ніж на момент передачі його в оренду, з врахуванням нормального фізичного зносу, здійснювати заходи протипожежної безпеки.
п. 12.5. Договір припиняється з-поміж іншого за згодою сторін на підставі договору про розірвання з дати підписання акта повернення Майна з оренди (п.п. 12.5.6 Договору).
12 лютого 2024 року між сторонами Договору підписано Додаткову угоду № 3, пунктом 4 якої підпункт 12.1 пункту 12 та пункт 15 розділу «А. ЗМІНЮВАНІ УМОВИ ДОГОВОРУ» викладено в редакції наступного змісту: « 12.1. Цей Договір вважається продовженим з 29 квітня 2024 року на період дії воєнного стану та протягом чотирьох місяців з дати його припинення чи скасування».
Відповідно до свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії САС №794524, виданого виконавчим комітетом Серединської сільської ради 18.02.2010, цілісний майновий комплекс бази відпочинку «Механізатор» за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище «Копачево», будинок 3, належить на праві комунальної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області в особі Чернігівської обласної ради.
25.04.2024 комісією УКМ Чернігівської обласної ради складено Акт обстеження технічного стану та використання майна спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області – будівель, що розташовані за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище Копачево, 3, які передані в орендне користування відповідно до договору оренди від 02.05.20218 № 123.
Під час обстеження виявлено відсутність необоротних матеріальних активів у кількості 10 одиниць, які перебувають у складі орендованого майнового комплексу, що відображено у відповідному Акті обстеження від 25.04.2024, зокрема, ворота залізні двохсекційні з хвірткою – викрадені; огорожа металева № 1 – викрадена; дитяча гойдалка одинарна – викрадена; дитяча гойдалка подвійна – викрадена; котел паровий 2КВ 300л (2 шт.) – викрадені; трансформаторна підстанція – внутрішнє обладнання викрадено; шафа щитова (2 шт.) – в непрацюючому стані, всі прилади в шафах вирізані та викрадені; електророзподільна силова шафа на 2 розд. – викрадена.
26.05.2025 року між УКМ Чернігівської обласної ради та ТОВ «АПК АГРОСВІТ» укладено угоду про дострокове розірвання договору оренди нерухомого майна, що належить до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області, від 02.05.2018 № 123 (далі – Угода).
Відповідно до п. 2 Угоди Сторони узгодили, що 08.05.2025 є останнім днем оренди нерухомого майна за Договором оренди від 02.05.2018 № 123.
У п. 3 вказаної Угоди Сторони погодили перелік майна спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області, яке відсутнє відповідно до Актів обстеження технічного стану та використання майна комунальної власності області, що розташоване за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище Копачево, 3, від 25.04.2024 та 08.05.2025 року на загальну суму 74410,09 грн, зокрема: 
1. Ворота залізні двохсекційні з хвірткою ринковою вартістю, визначеною станом на 29.03.2021, без ПДВ, 1540,48 грн; 
2. Огорожа металева № 1 ринковою вартістю, визначеною станом на 29.03.2021, без ПДВ, 22602,24 грн; 
3. Дитяча гойдалка одинарна ринковою вартістю, визначеною станом на 29.03.2021, без ПДВ, 233,55 грн; 
4. Дитяча гойдалка подвійна ринковою вартістю, визначеною станом на 29.03.2021, без ПДВ, 685,16 грн; 
5. Котел паровий 2КВ 300л ринковою вартістю, визначеною станом на 29.03.2021, без ПДВ, 18400,00 грн; 
6. Котел паровий 2КВ 300л ринковою вартістю, визначеною станом на 29.03.2021, без ПДВ, 18400 грн; 
7. Трансформаторна підстанція ринковою вартістю, визначеною станом на 29.03.2021, без ПДВ, 9200,00 грн; 
8. Шафа щитова ринковою вартістю, визначеною станом на 29.03.2021, без ПДВ, 1116,22 грн; 
9. Шафа щитова ринковою вартістю, визначеною станом на 29.03.2021, без ПДВ, 1116,22 грн; 
10. Електророзподільна силова шафа на 2 розд. ринковою вартістю, визначеною станом на 29.03.2021, без ПДВ, 1116,22 грн.
Пунктом 5 Угоди визначено, що до неї додається акт повернення майна із орендного користування від 08.05.2025 року.
Угода підписана представниками Сторін. Будь-яких зауважень чи застережень не містить.
Відповідно до акту повернення з орендного користування майна від 08.05.2025 Орендар передав, а Орендодавець/Балансоутримувач прийняв майно, що є об`єктом спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області – комплекс будівель і споруд колишньої бази відпочинку «Механізатор», розташовані за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище Копачево, 3 за переліком будівель (22 одиниці) та обладнань, передавальних пристроїв, приладів (12 одиниць) за виключенням відсутнього майна, обумовленого пунктом 3 Угоди.
Відповідно до листа ГУ НП в Чернігівській області від 22.11.2024 № 137780/124/02/07/2024 за заявою (вх. № 21058 від 26.04.2024) слідчим СВ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області внесені відомості до ЄРДР за № 12024270340003732 за ч. 4 ст. 185 КК України.
Звертаючись до суду з позовом, позивачем на підтвердження розміру завданої шкоди надано Звіт про оцінку розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в результаті розкрадання майна, а саме: необоротних матеріальних активів у кількості 10 одиниць, які перебувають у складі орендованого майнового комплексу, що знаходиться за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище Копачево, 3, від 12 лютого 2025 року, складений оцінювачем ПП «ЦЕНТР НЕРУХОМОСТІ-ЧЕРНІГІВ» Кейта Наталією Олексіївною (сертифікат № 1379 від 08.04.2000, виданий на підставі рішення екзаменаційної комісії ФДМУ та УТО від 10.09.1999 р. (протокол № 16 від 10.09.1999 р.), замовник: Управління комунального майна Чернігівської обласної ради (далі – Звіт від 12.02.2025).
Відповідно до Висновку до звіту про вартість розміру збитків від 12.02.2025 ринкова вартість розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в результаті розкрадання майна, а саме: необоротних матеріальних активів у кількості 10 одиниць, які перебувають у складі орендованого майнового комплексу, що знаходиться за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище Копачево, 3, дорівнює 228 855 грн (без ПДВ).
Пооб`єктна вартість збитків від розкрадання майна згідно переліку становить:
1) Споруди: 1. Ворота залізні двохсекційні з хвірткою, інв.№ 10330036 – 582 грн без ПДВ; 2. Огорожа металева № 1, інв.№ 10330037 – 118251 грн без ПДВ; 3. Дитяча гойдалка одинарна, інв.№ 10330040 – 8365 грн без ПДВ; 4. Дитяча гойдалка подвійна, інв.№ 10330041 – 14565 грн без ПДВ. Всього: 141763,00 грн.
2) Обладнання, прилади: 1. Котел паровий 2КВ 300л, інв.№ 10610003 – 24200 грн без ПДВ; 2. Котел паровий 2КВ 300л, інв.№ 10610004 – 24200 грн без ПДВ; 3. Трансформаторна підстанція інв.№ 10410038 – 27083 грн без ПДВ; 4. Шафа щитова інв.№ 10420039 – 2117 грн без ПДВ; 5. Шафа щитова інв.№ 10420040 – 2117 грн без ПДВ; 6. Електророзподільна силова шафа на 2 розподільники, інв.№ 10410046 – 7375 грн без ПДВ. Всього: 87092,00 грн.
У звіті про оцінку розміру збитків від 12.02.2025 зазначено, що датою оцінки є 06.12.2024, датою складання звіту – 12.02.2025, метою оцінки є визначення розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в результаті розкрадання майна. При визначенні ринкової вартості об`єкта оцінки суб`єкт оціночної діяльності використовувала витратний та порівняльний методичні підходи. 
У пунктах 7, 10, 12 розділу «Припущення та обмежуючі умови» Звіту від 12.02.2025 зазначено, що оцінювач проводив оцінку вартості збитків на основі досконального вивчення втраченого майна. З цією метою проведено обстеження території та місця встановлення вказаного майна, вивчено його технічний стан та фізичний знос на момент останнього обстеження, вивчена відповідна технічна і юридична документація, вивчена соціально-економічна ситуація в регіоні, стан ринку відповідних об`єктів у Чернігівській області та Україні на момент проведення оцінки (п. 7). Вся інформація фінансового, технічного, економічного характеру, що надана Замовником Оцінювачу в усній або письмовій формі та підтверджена або не підтверджена документально приймалась як достовірна. Оцінювач не виконував спеціальної перевірки вказаної інформації (п. 10). Ймовірний стан об`єктів оцінювався шляхом вивчення документів останнього обстеження, спостережень, вивчення необхідної технічної документації. Оцінювач не несе відповідальності за факти невиявлених дефектів і пошкоджень, що неможливо виявити під час звичайного обстеження. Вартість об`єктів визначалась, виходячи з припущення Оцінювача про відсутність невидимих дефектів та пошкоджень і відсутності шкідливих речовин в навколишньому середовищі. Натурне обстеження майна персоналом Виконавця сумісно із Замовником проводилось у жовтні-грудні 2024 року, результати власного обстеження майна використовувались Виконавцем для аналізу та верифікації наданих Замовником даних. В процесі оцінки Виконавець керувався переліком вкраденого майна майнового комплексу колишньої бази відпочинку «Механізатор», наданим Замовником (п. 12).
Уявлення про вкрадене майно у оцінювача складалось із наступних документів: фотографій об`єктів, наданих замовником; даних, що стосуються об`єктів оцінки, наведених в Інвентаризаційній справі на цілісний майновий комплекс бази відпочинку «Механізатор»; звіряльної відомості результатів інвентаризації необоротних активів від 14.11.2024; протоколу інвентаризаційної комісії від 06.12.2024; протоколу робочої інвентаризаційної комісії від 03.12.2024; інвентаризаційного опису необоротних активів від 01.11.2024; інвентаризаційного опису необоротних активів від 25.04.2024; Акту обстеження технічного стану та використання майна ... від 25.04.2024; Договору оренди нерухомого майна ... № 123 від 02.05.2018 з додатком № 1 до цього договору – Актом приймання-передачі в оренду майна комунальної власності з фіксацією переліку майна та його характеристик; додаткова угода № 1 від 30.04.2021 до Договору оренди нерухомого майна ... № 123 від 02.05.2018 («Технічні показники та опис об`єкту оцінки Звіту від 12.02.2025»).
Звіт від 12.02.2025 містить також заяву оцінювача, відповідно до якої оцінювач Кейта Н.О. стверджує, що: ...наведений аналіз і висновки обмежуються лише наведеними в звіті висновками і обмежувальними умовами і є власним професійним судженням; ...оцінювач особисто брав участь в обстеженні об`єктів оцінки.
Головним спеціалістом з питань обліку та оцінки майна відділу обліку та відчуження майна управління комунального майна Чернігівської обласної ради Кравченком Сергієм Анатолійовичем (кваліфікаційне свідоцтво оцінювача МФ №86, видане ФДМУ спільно з УКШ, свідоцтво про реєстрацію в Державному реєстрі оцінювачів № 140 від 13.06.2017) 26.02.2025 року складено рецензію № 01-25 на Звіт від 12.02.2025 про оцінку розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в результаті розкрадання майна, а саме: необоротних матеріальних активів у кількості 10 одиниць, які перебувають у складі орендованого майнового комплексу, що знаходиться за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище «Копачево», №3, відповідно до якої Звіт відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки і може використовуватися з метою, зазначеною у звіті.
Підстава рецензування: лист ПП «Центр нерухомості-Чернігів» від 12.02.2025 № 03.
Оцінювачем ТОВ «КК «Острів» Петенком Сергієм Олександровичем (кваліфікаційне свідоцтво оцінювача МФ №4176, видане ФДМУ 04.03.2006) 24.10.2025 року складено рецензію на Звіт від 12.02.2025 про оцінку розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в результаті розкрадання майна, а саме: необоротних матеріальних активів у кількості 10 одиниць, які перебувають у складі орендованого майнового комплексу, що знаходиться за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище «Копачево», №3, відповідно до якої Звіт не повною мірою відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, але може використовуватися з метою, визначеною у звіті, після виправлення зазначених недоліків.
Підстава рецензування: лист ТОВ «АПК Агросервіс» б/н від 20.10.2025.
В розділі 3 рецензії вказано, що під час проведення оцінки збитків оцінювач не здійснював самостійного огляду місця розташування викраденого майна та не перевіряв фактичну наявність або відсутність відповідних об`єктів.
Серед недоліків у п. 6 розділу 5 щодо зауважень до розділів рецензованого звіту незалежним оцінювачем зазначається, що:
6.1. Структура Звіту не в повній мірі відповідає послідовності проведення методологічних процедур, викладених у п. 56 Національного стандарту №1 «Загальні засади оцінки майна і майнових прав».
6.2. У Звіті наявні технічні помилки. Так, на сторінці 40 вказано невірний розмір збитків, що виникли в результаті розкрадання обладнання (у кількості 6 одиниць), що складає 87 107 грн, у той час у таблиці нижче наведено коректний розмір збитків 87092 грн, що визначений в результаті розрахунків.
6.3. Відповідно до діючої законодавчої бази (стаття 22 «Відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди» ЦКУ, на яку посилається Методика оцінки майна №1891 - при визначенні розміру збитків що призвели до завдання майнової шкоди державі, територіальній громаді, у разі встановлення фактів розкрадання майна) Оцінювач повинен визначити упущену вигоду (якщо особа могла б реально одержати доходи за звичайних обставин, якби її право не було порушене), або зазначити у Звіті, про відсутність факторів можливості отримання доходів за звичайних обставин, та відповідно неможливість визначення упущеної вигоди.
6.4. Відсутній Розділ «Аналіз ринку», який є обов`язковим елементом, оскільки він обґрунтовує вибір підходів та методів оцінки та визначає зовнішні чинники, які впливають на визначений розмір збитків. Оцінювач повинен довести, що обрані методи відповідають поточному ринковому середовищу.
6.5. В рамках визначення залишкової вартості заміщення майна з використанням витратного підходу, а саме огорожі металевої №1 (619 м. пог) не враховано витрати на доставку та монтаж секцій огорожі (стор. 27 Звіту).
6.6. Об`єкти порівняння підібрані некоректно. Так, наприклад, при визначенні вартості огорожі металевої №1 (619 м. пог), виготовленої з сітки рабиці, Оцінювачем застосовано вартість огорожі зі зварної сітки, що є більш сучасним, більш металоємким та більш дорогим типом виконання огорожі. Таким чином, використання інформації про більш дорожчий тип огорожі (зварної сітки) для оцінки більш дешевого об`єкта (рабиці) призводить до некоректного висновку визначення вартості.
У висновку за розділом 5 рецензії зазначається, що розмір збитків, що призвели до завдання майнової шкоди територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в результаті розкрадання майна, а саме необоротних активів у кількості 10 одиниць, визначений Оцінювачем в рамках Звіту на основі витратного підходу методом заміщення, є недостовірним і потребує виправлення зазначених вище недоліків.
Відповідачем до матеріалів справи надано Звіт з визначення розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в результаті розкрадання майна, а саме: необоротних матеріальних активів у кількості 10 одиниць, які перебувають у складі орендованого майнового комплексу, що знаходиться за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище «Копачево», 3, від 22 жовтня 2025 року, складений оцінювачем ТОВ «КК «Острів» Петенком Сергієм Олександровичем (кваліфікаційне свідоцтво оцінювача МФ №4176, видане ФДМУ 04.03.2006), замовник: ТОВ «АПК Агросвіт» (далі – Звіт від 22.10.2025).
Відповідно до Висновку до звіту про вартість розміру збитків від 22.10.2025 розмір збитків, що призвели до завдання майнової шкоди територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в результаті розкрадання майна, а саме: необоротних матеріальних активів у кількості 10 одиниць, які перебувають у складі орендованого майнового комплексу, що знаходиться за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище Копачево, 3, склав 96960 грн (без ПДВ), у тому числі: 1. Трансформаторна підстанція інв.№ 10410038 – 13510 грн без ПДВ; 2. Шафа щитова інв.№ 10420039 – 1260 грн без ПДВ; 3. Шафа щитова інв.№ 10420040 – 1260 грн без ПДВ; 4. Електророзподільна силова шафа на 2 розподільники, інв.№ 10410046 – 2400 грн без ПДВ; 5. Котел паровий 2КВ 300л, інв.№ 10610003 – 15190 грн без ПДВ; 6. Котел паровий 2КВ 300л, інв.№ 10610004 – 15190 грн без ПДВ; 7. Ворота залізні двохсекційні з хвірткою, інв.№ 10330036 – 4200 грн без ПДВ; 8. Огорожа металева № 1, інв.№ 10330037 – 31430 грн без ПДВ; 9. Дитяча гойдалка одинарна, інв.№ 10330040 – 5710 грн без ПДВ; 10. Дитяча гойдалка подвійна, інв.№ 10330041 – 6810 грн без ПДВ. 
У звіті про оцінку розміру збитків від 22.10.2025 зазначено, що датою оцінки є 06.12.2024, датою складання звіту – 22.10.2025, мета оцінки – відшкодування збитків. При визначенні ринкової вартості об`єкта оцінки суб`єкт оціночної діяльності використав витратний підхід.
Оцінювачем ТОВ «КК «Острів» Рідченко Марією Сергіївною (кваліфікаційне свідоцтво оцінювача МФ №5143, видане ФДМУ 02.06.2007) 24.10.2025 року складено рецензію на звіт про оцінку розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в результаті розкрадання майна, а саме: необоротних матеріальних активів у кількості 10 одиниць, які перебувають у складі орендованого майнового комплексу, що знаходиться за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище «Копачево», №3, станом на 06.12.2024, складений оцінювачем ТОВ «КК «Острів» Петенком С.О. 22.10.2025, відповідно до якої Звіт у цілому відповідає вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна, але має незначні недоліки, що не вплинули на достовірність оцінки, та може бути використаний із визначеною у звіті метою.
Листом від 07.07.2025 № 01-452 управління комунального майна Чернігівської обласної ради звернулось до ТОВ «АПК АГРОСВІТ» з претензією, в якій вимагало сплатити 228855,00 грн збитків внаслідок завдання майнової шкоди територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в результаті розкрадання майна, а саме: необоротних матеріальних активів у кількості 10 одиниць, які перебували у складі орендованого майнового комплексу.
Відповіді на претензію матеріали справи не містять.
Листом від 30.10.2025 № 02-651 УКМ Чернігівської обласної ради звернулось до Регіонального відділення ФДМ України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях з клопотанням щодо проведення рецензування Звіту про оцінку.
Листом від 05.11.2025 № 932-04-1944 Регіональне відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях повідомило, що звіт про оцінку розміру збитків прорецензовано та Висновок про розмір збитків затверджений відповідно до вимог Закону про оцінку, та враховуючи передбачену Законом про оцінку рівність між особами, які відповідно до законодавства здійснюють рецензування звітів про оцінку майна, повторне рецензування звіту є недоцільним. Звіт про оцінку розміру збитків повернуто без розгляду.
З огляду на те, що відповідачем розмір збитків позивачу не відшкодовано, останній звернувся до суду за захистом своїх порушених прав.
Нормативно-правове обґрунтування, оцінка доказів та висновки суду.
Відповідно до частин 1, 2 статті 509 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) зобов`язанням є правовідношення, в якому одна сторона (боржник) зобов`язана вчинити на користь другої сторони (кредитора) певну дію (передати майно, виконати роботу, надати послугу, сплатити гроші тощо) або утриматися від певної дії, а кредитор має право вимагати від боржника виконання його обов`язку. Зобов`язання виникають з підстав, встановлених статтею 11 цього Кодексу.
Відповідно до статті 11 ЦК України цивільні права та обов`язки виникають із дій осіб, що передбачені актами цивільного законодавства, а також із дій осіб, що не передбачені цими актами, але за аналогією породжують цивільні права та обов`язки. Підставами виникнення цивільних прав та обов`язків, зокрема, є договори та інші правочини; завдання майнової (матеріальної) та моральної шкоди іншій особі. Грошовий вираз майнової шкоди є збитками.
Відповідно до частини 1 статті 626 ЦК України договором є домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків.
Згідно з частиною 1 статті 628 ЦК України зміст договору становлять умови (пункти), визначені на розсуд сторін і погоджені ними, та умови, які є обов`язковими відповідно до актів цивільного законодавства.
Договір є обов`язковим до виконання сторонами (ст. 629 ЦК України).
Укладений між сторонами Договір оренди, з огляду на встановлений статтею 204 Цивільного кодексу України принцип правомірності правочину, є належною підставою у розумінні статті 11 Цивільного кодексу України для виникнення у позивача та відповідача взаємних цивільних прав та обов`язків, та за своєю правовою природою є договором оренди нерухомого майна, що належить до комунальної власності, а правовідносини між сторонами договору регулюються положеннями законодавства про найм (оренду). 
Згідно з частинами 1, 2 статті 283 Господарського кодексу України (чинними на момент укладення Договору), положення яких кореспондують приписам статті 759 Цивільного кодексу України, за договором оренди одна сторона (орендодавець) передає другій стороні (орендареві) за плату на певний строк у користування майно для здійснення господарської діяльності. 
У користування за договором оренди передається індивідуально визначене майно виробничо-технічного призначення (або цілісний майновий комплекс), що не втрачає у процесі використання своєї споживчої якості (неспоживна річ).
До відносин оренди застосовуються відповідні положення Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, передбачених цим Кодексом (ч. 6 ст. 283 ГК України).
Особливості найму (оренди) державного і комунального майна встановлюються Законом України "Про оренду державного та комунального майна" (ч. 3 ст. 759 ЦК України).
Об`єктами оренди за ч. 1 ст. 3 цього Закону може бути нерухоме майно (будівлі, споруди, приміщення, а також їх окремі частини).
Судом встановлено, що 02.05.2018 року між Управлінням комунального майна Чернігівської обласної ради та Товариством з обмеженою відповідальністю «АПК «Агросвіт» укладено Договір оренди нерухомого майна, що належить до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області № 123, відповідно до п. 1.1. якого Орендодавець передає, а Орендар приймає в строкове платне користування цілісний майновий комплекс (будівлі та споруди колишньої бази відпочинку «Механізатор»), що є об`єктом спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області (надалі - Майно), розташований за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище Копачево, 3, який перебуває в оперативному управлінні Орендодавця.
02.05.2018 представниками сторін підписано Акт приймання-передачі в оренду майна комунальної власності області.
26.05.2025 року між УКМ Чернігівської обласної ради та ТОВ «АПК «АГРОСВІТ» укладено угоду про дострокове розірвання договору оренди нерухомого майна, що належить до спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області, від 02.05.20218 № 123, що узгоджується з приписами ч. 2 ст. 24 Закону України "Про оренду державного та комунального майна", відповідно до якої договір оренди може бути достроково припинений за згодою сторін. 
Відповідно до ч. 1 ст. 785 ЦК України у разі припинення договору найму наймач зобов`язаний негайно повернути наймодавцеві річ у стані, в якому вона була одержана, з урахуванням нормального зносу, або у стані, який було обумовлено в договорі.
Аналогічні положення закріплені у ч. 1 ст. 25 Закону України "Про оренду державного та комунального майна" від 03.10.2019 № 157-ІХ, відповідно до якої у разі припинення договору оренди орендар зобов`язаний протягом трьох робочих днів з дати припинення договору повернути орендоване майно в порядку, визначеному договором оренди, та погоджені Сторонами Договору оренди у п. 4.1. вказаного Договору.
При цьому пунктами 4.1., 6.2 Договору (в редакції Додаткової угоди № 2 від 30.04.2021) також обумовлено, що Орендар зобов`язаний забезпечувати збереження орендованого Майна, і у разі припинення або розірвання Договору Орендар зобов`язаний відшкодувати Балансоутримувачу збитки в разі погіршення стану або втрати (повної або часткової) орендованого Майна з вини Орендаря (і в межах сум, що перевищують суму страхового відшкодування, якщо воно поширюється на такі випадки погіршення стану або втрати орендованого Майна) або в разі демонтажу або іншого вилучення невід`ємних поліпшень/капітального ремонту.
Аналіз вище наведених положень Закону та умов Договору вказує на те, що Орендар є відповідальною особою перед Орендодавцем/Балансоутримувачем за виконання обов`язків за Договором, і у разі припинення договору оренди в орендаря виникає обов`язок повернути орендоване майно протягом трьох робочих днів з дати припинення договору.
Матеріалами справи підтверджено та відповідачем не заперечено, що частина орендованого майна, зокрема, ворота залізні двохсекційні з хвірткою (інв.№ 10330036), огорожа металева № 1 (інв.№ 10330037), дитяча гойдалка одинарна (інв.№ 10330040), дитяча гойдалка подвійна (інв.№ 10330041), котел паровий 2КВ 300л (інв.№ 10610003), котел паровий 2КВ 300л (інв.№ 10610004), трансформаторна підстанція (інв.№ 10410038), шафа щитова (інв.№ 10420039), шафа щитова (інв.№ 10420040) та електророзподільна силова шафа на 2 розподільники (інв.№ 10410046) було втрачено (викрадено) під час перебування цього майна в орендному користуванні відповідача.
Таким чином, відповідач не виконав імперативну вимогу частини 1 статті 25 Закону України "Про оренду державного та комунального майна".
Відповідно до статті 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться. Виконання зобов`язань, реалізація, зміна та припинення певних прав у договірному зобов`язанні можуть бути зумовлені вчиненням або утриманням від вчинення однією із сторін у зобов`язанні певних дій чи настанням інших обставин, передбачених договором, у тому числі обставин, які повністю залежать від волі однієї із сторін.
Статтею 610, п. 4 ч. 1 ст. 611 ЦК України передбачено, що порушенням зобов`язання є його невиконання або виконання з порушенням умов, визначених змістом зобов`язання (неналежне виконання). У разі порушення зобов`язання настають правові наслідки, встановлені договором або законом, зокрема відшкодування збитків.
Підпунктом 8 п. 2 ст. 16 ЦК України визначено, що одним з способів захисту цивільних прав та інтересів є відшкодування збитків та інші способи відшкодування майнової шкоди.
Згідно з ч. 1 ст. 22 ЦК України особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Відповідно до ч. 2 ст. 22 ЦК України збитками є: 1) втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки); 2) доходи, які особа могла б реально одержати за звичайних обставин, якби її право не було порушене (упущена вигода).
Згідно з ч. 3 ст. 22 ЦК України збитки відшкодовуються у повному обсязі, якщо договором або законом не передбачено відшкодування у меншому або більшому розмірі.
Згідно з положеннями частин 1, 2 ст. 614 ЦК України особа, яка порушила зобов`язання, несе відповідальність за наявності її вини (умислу або необережності), якщо інше не встановлено договором або законом. Особа є невинуватою, якщо вона доведе, що вжила всіх залежних від неї заходів щодо належного виконання зобов`язання. Відсутність своєї вини доводить особа, яка порушила зобов`язання.
Відтак, за загальним принципом цивільного права особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування.
Відшкодування збитків є видом відповідальності учасників цивільних правовідносин за шкоду, яка є негативним наслідком правопорушення. 
Ураховуючи сталу правову позицію Верховного Суду щодо наведених норм матеріального права, слід враховувати, що особа, яка порушила зобов`язання, несе цивільно-правову відповідальність, зокрема у виді відшкодування збитків, і для застосування такої міри відповідальності як відшкодування збитків необхідною є наявність всіх чотирьох загальних умов відповідальності, а саме: 1) протиправної поведінки (дії чи бездіяльності) особи (порушення зобов`язання); 2) шкідливого результату такої поведінки - збитків; 3) причинного зв`язку між протиправною поведінкою та збитками; 4) вини особи, яка заподіяла шкоду.
Відсутність хоча б одного із вказаних елементів, що утворюють склад правопорушення, не дає підстави кваліфікувати поведінку боржника як правопорушення та, відповідно, не може бути підставою застосування відповідальності за порушення у сфері господарської діяльності.
Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків (така поведінка особи може виявлятися у прийнятті нею неправомірного рішення або у неправомірній поведінці - діях або бездіяльності). 
Під збитками слід розуміти, зокрема, зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. При цьому реальними збитками слід вважати такі, фактичну вартість яких можна виявити на основі оцінки прямих майнових втрат, завданих особі.
Причинний зв`язок, як елемент складу цивільного правопорушення, виражає зв`язок протиправної поведінки і шкоди, що настала, при якому протиправність є причиною, а шкода - наслідком. 
Також деліктна відповідальність за загальним правилом настає за наявності вини заподіювача шкоди, яка є суб`єктивним елементом відповідальності і полягає в психічному ставленні особи до вчинення нею протиправного діяння і проявляється у вигляді умислу або необережності.
Відповідно до статті 13 ГПК України судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
За змістом ч. 1 ст. 14 ГПК України суд розглядає справу не інакше як на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Виходячи з вищенаведеного та враховуючи вимоги статті 74 ГПК України, саме позивач повинен довести наявність збитків, протиправну поведінку заподіювача збитків та причинно-наслідковий зв`язок між збитками і протиправною поведінкою заподіювача, тобто позивачу слід довести, що протиправні дії чи бездіяльність відповідача є причиною, а збитки, які виникли у позивача - безумовним наслідком такої протиправної поведінки. Натомість вина боржника у порушенні зобов`язання презюмується та не підлягає доведенню кредитором, тобто саме відповідач повинен довести, що в його діях відсутня вина у заподіянні збитків (така правова позиція викладена, зокрема, в постанові Верховного Суду від 09.04.2020 у справі №910/4962/18).
Суд, дослідивши обставини справи та наявні в матеріалах справи докази, дійшов висновку про наявність протиправної поведінки відповідача, що виявилась у незабезпеченні збереження орендованого майна до моменту їх повернення орендарю та його неповерненні орендарю після припинення дії договору оренди в порушення вимог діючого законодавства та зобов`язань по Договору.
При цьому, судом встановлено, що матеріали справи не містять, а відповідачем, в свою чергу, не надано жодних належних, допустимих та достовірних доказів у розумінні статей 76, 77, 78, 79, 91 ГПК України на підтвердження існування обставин, що сталися в період дії Договору оренди, які звільняють його від відповідальності за втрату (розкрадання) частини прийнятого в оренду майна.
Водночас, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено у встановленому порядку обставини завдання відповідачем збитків у заявленому розмірі, зокрема, в сумі 228855,00 грн (131895,00 грн з урахуванням заяви про зменшення розміру позовних вимог), адже, збитки мають реальний характер та у разі, якщо сторона, яка вважає, що її права були порушені та нею понесені збитки, вона повинна довести як факт понесення збитків (реальних майнових втрат), так і їх розмір.
Розмір збитків, завданих порушенням зобов`язання, доказується кредитором (ч. 2 ст. 623 ЦК України).
Механізм визначення розміру збитків від розкрадання, нестачі, знищення (псування) матеріальних цінностей, крім дорогоцінних металів, дорогоцінного каміння та валютних цінностей унормовано Порядком визначення розміру збитків від розкрадання, нестачі, знищення (псування) матеріальних цінностей, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України № 116 від 22.01.1996 року.
Пунктом 2 Порядку встановлено, що розмір збитків від розкрадання, нестачі, знищення (псування) матеріальних цінностей визначається шляхом проведення незалежної оцінки відповідно до національних стандартів оцінки. У разі визначення розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди державі, територіальній громаді або суб`єкту господарювання з державною (комунальною) часткою в статутному (складеному) капіталі, розмір збитків визначається відповідно до методики оцінки майна, затвердженої Кабінетом Міністрів України.
Методика оцінки, майна затверджена Постановою Кабінету Міністрів України №1891 від 10.12.2003 року «Про затвердження оцінки майна» (далі - Методика), відповідно до п. 82, якої встановлено, що визначення розміру збитків переважно здійснюється шляхом проведення незалежної оцінки. 
Таким чином, належним доказом розміру збитків є звіт про оцінку збитків. Аналогічна правова позиція викладена в постанові Верховного Суду від 23.06.2020 у справі № 922/3459/19.
Обґрунтовуючи розмір понесених збитків, позивачем надано Звіт про оцінку розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в результаті розкрадання майна, а саме: необоротних матеріальних активів у кількості 10 одиниць, які перебувають у складі орендованого майнового комплексу, що знаходиться за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище Копачево, 3, від 12 лютого 2025 року, відповідно до якого ринкова вартість розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в результаті розкрадання майна дорівнює 228 855 грн (без ПДВ), а також рецензію № 01-25 на звіт про оцінку розміру збитків, складену 26.02.2025 року Головним спеціалістом з питань обліку та оцінки майна відділу обліку та відчуження майна управління комунального майна Чернігівської обласної ради Кравченком С.А. 
Як стверджує відповідач, звіт про оцінку від 12.02.2025 складено та одержано з порушенням закону, зокрема, Методики, Національного стандарту № 1 "Загальні засади оцінки майна і майнових прав", затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 10.09.2003 № 1440 (далі - Національний стандарт № 1), тому не може бути використаний у якості належного доказу, а рецензія на звіт № 01-25 від 26.02.2025 – з порушенням статті 13 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні", тому не відповідає критерію достовірності, оскільки створена в умовах підпорядкованості автора рецензії від Позивача.
Правові засади здійснення оцінки майна, майнових прав та професійної оціночної діяльності в Україні, її державного та громадського регулювання, забезпечення створення системи незалежної оцінки майна з метою захисту законних інтересів держави та інших суб`єктів правовідносин у питаннях оцінки майна, майнових прав та використання її результатів визначені у Законі України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" № 2658-III.
Відповідно до ч. 1, абзацу 3 ч. 2, ч. 4 ст. 3 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" оцінка майна - це процес визначення їх вартості на дату оцінки за процедурою, встановленою нормативно-правовими актами з оцінки майна, і є результатом практичної діяльності суб`єкта оціночної діяльності. Майном, яке може оцінюватися, вважаються об`єкти в матеріальній формі, будівлі та споруди (включаючи їх невід`ємні частини), машини, обладнання, транспортні засоби тощо. Процедура оцінки майна встановлюється нормативно-правовими актами з оцінки майна. У випадках проведення незалежної оцінки майна складається звіт про оцінку майна. Вимоги до звітів про оцінку майна та актів оцінки майна встановлено у статті 12 цього Закону. 
Оцінка майна проводиться у випадках, встановлених законодавством України, міжнародними угодами, на підставі договору, а також на вимогу однієї з сторін угоди та за згодою сторін. Проведення оцінки майна є обов`язковим у випадках, зокрема, визначення збитків або розміру відшкодування у випадках, встановлених законом (ч. 1, абз. 8 ч. 2 ст. 7 Закону № 2658-III).
У ст. 12 цього Закону зазначено, що звіт про оцінку майна є документом, що містить висновки про вартість майна та підтверджує виконані процедури з оцінки майна суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання відповідно до договору. Звіт підписується оцінювачами, які безпосередньо проводили оцінку майна, і скріплюється підписом керівника суб`єкта оціночної діяльності.
Згідно із частинами 1, 6 статті 9 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" методичне регулювання оцінки майна здійснюється у відповідних нормативно-правових актах з оцінки майна: положеннях (національних стандартах) оцінки майна, що затверджуються Кабінетом Міністрів України, методиках та інших нормативно-правових актах, які розробляються з урахуванням вимог положень (національних стандартів) і затверджуються Кабінетом Міністрів України або Фондом державного майна України; положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення.
В Національному стандарті № 1 визначено методичні підходи до оцінки майна та їх основні засади. Національний стандарт № 1 також визначає загальні вимоги до проведення незалежної оцінки майна (ознайомлення з об`єктом оцінки - підготовчий етап, послідовність проведення незалежної оцінки, пошук та аналіз інформаційних джерел, тощо) та вимоги до складання звіту про оцінку та підготовки висновку про вартість майна.
Оцінка майна проводитися з дотриманням принципів корисності, попиту і пропонування, заміщення, очікування, граничної продуктивності внеску, найбільш ефективного використання (п. 4 Національного стандарту №1).
Проведенню незалежної оцінки майна передує підготовчий етап, на якому здійснюється: ознайомлення з об`єктом оцінки, характерними умовами угоди, для укладення якої проводиться оцінка; визначення бази оцінки; подання замовнику пропозицій стосовно істотних умов договору на проведення оцінки (пункт 50 Національного стандарту №1).
Відповідно до пункту 51 Національного стандарту № 1 незалежна оцінка майна проводиться у такій послідовності: укладення договору на проведення оцінки; ознайомлення з об`єктом оцінки, збирання та оброблення вихідних даних та іншої інформації, необхідної для проведення оцінки; ідентифікація об`єкта оцінки та пов`язаних з ним прав, аналіз можливих обмежень та застережень, які можуть супроводжувати процедуру проведення оцінки та використання її результатів; вибір необхідних методичних підходів, методів та оціночних процедур, що найбільш повно відповідають меті оцінки та обраній базі, визначеним у договорі на проведення оцінки, та їх застосування; узгодження результатів оцінки, отриманих із застосуванням різних методичних підходів; складання звіту про оцінку майна та висновку про вартість об`єкта оцінки на дату оцінки; доопрацювання (актуалізація) звіту та висновку про вартість об`єкта оцінки на нову дату (у разі потреби).
За приписами пункту 53 Національного стандарту № 1 залежно від обраних методичних підходів та методів оцінки оцінювач повинен: зібрати та проаналізувати всі істотні відомості про об`єкт оцінки, зокрема вихідні дані про його правовий режим, відомості про склад, технічні та інші характеристики, інформацію про стан ринку стосовно об`єкта оцінки та подібного майна, відомості про економічні характеристики об`єкта оцінки (прогнозовані та фактичні доходи і витрати від використання об`єкта оцінки, у тому числі від його найбільш ефективного використання та існуючого використання); проаналізувати існуючий стан використання об`єкта оцінки та визначити умови його найбільш ефективного використання; зібрати необхідну інформацію для обґрунтування ставки капіталізації та (або) ставки дисконту; визначити правові обмеження щодо об`єкта оцінки та врахувати їх вплив на вартість об`єкта оцінки; обґрунтувати застосування методичних підходів, методів та оціночних процедур, у разі потреби - застосування спеціальних методів оцінки та оціночних процедур (комбінування кількох методичних підходів або методів).
Згідно з пунктом 56 Національного стандарту № 1 звіт про оцінку майна, що складається у повній формі, повинен містити: опис об`єкта оцінки, який дає змогу його ідентифікувати; письмову заяву оцінювача про якість використаних вихідних даних та іншої інформації, особистий огляд об`єкта оцінки (у разі неможливості особистого огляду - відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки), дотримання національних стандартів оцінки майна та інших нормативно-правових актів з оцінки майна під час її проведення, інші заяви, що є важливими для підтвердження достовірності та об`єктивності оцінки майна і висновку про його вартість.
Крім того, статтею 11 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" визначено, що замовниками оцінки майна можуть бути особи, яким зазначене майно належить на законних підставах або у яких майно перебуває на законних підставах, а також ті, які замовляють оцінку майна за дорученням зазначених осіб. Замовники оцінки повинні забезпечити доступ суб`єкта оціночної діяльності до майна, що підлягає оцінці на законних підставах, отримання ним необхідної та достовірної інформації про зазначене майно для проведення його оцінки.
Системний аналіз наведених норм чинного законодавства свідчить про те, що звіт про оцінку майна є документом, який фіксує дії суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання щодо оцінки майна, здійснювані ним у певному порядку та спрямовані на виконання його професійних обов`язків, визначених законом і встановлених відповідним договором.
Отже, виходячи з наведених норм, незважаючи на вибір оцінювачем Кейта Н.О. методичного підходу оцінки майна (витратний, порівняльний), підготовці та проведенню незалежної оцінки майна передує, в будь-якому випадку, ознайомлення з об`єктом оцінки шляхом доступу до нього. 
Водночас у справі, яка розглядається, судом встановлено, що станом на 25.04.2025 частина майна у складі орендованого майнового комплексу, зокрема, ворота залізні двохсекційні з хвірткою – викрадені; огорожа металева № 1 – викрадена; дитяча гойдалка одинарна – викрадена; дитяча гойдалка подвійна – викрадена; котел паровий 2КВ 300л (2 шт.) – викрадені; трансформаторна підстанція – внутрішнє обладнання викрадено; шафа щитова (2 шт.) – в непрацюючому стані, всі прилади в шафах вирізані та викрадені; електророзподільна силова шафа на 2 розд. – викрадена, про що 25.04.2024 комісією УКМ Чернігівської обласної ради складено Акт обстеження технічного стану та використання майна спільної власності територіальних громад сіл, селищ, міст Чернігівської області – будівель, що розташовані за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище Копачево, 3, які передані в орендне користування відповідно до договору оренди від 02.05.2018 № 123.
Голові комісії пунктом 1 вказаного Акту запропоновано забезпечити подачу заяви до правоохоронних органів по факту викрадення майна комунальної власності області.
На підставі заяви (вх. № 21058 від 26.04.2024) слідчим СВ Чернігівського РУП ГУНП в Чернігівській області внесені відомості до ЄРДР за № 12024270340003732 за ч. 4 ст. 185 КК України, що слідує з листа ГУ НП в Чернігівській області № 137780/124/02/07/2024 від 22.11.2024.
З урахуванням встановлених обставин справи суд критично відноситься до тверджень оцінювача Кейти Н.О. про те, що оцінювач особисто брав участь в обстеженні об`єктів оцінки (датою оцінки є 06.12.2024, датою складання звіту – 12.02.2025), а натурне обстеження майна персоналом Виконавця сумісно із Замовником проводилось у жовтні-грудні 2024 року, оскільки фізичне (реальне) існування вже викраденого майна на об`єкті оренди у вказаний оцінювачем період, на думку суду, перебуває поза межами можливого.
З аналізу наведених вище положень Національного стандарту № 1 слідує, що обов`язок оцінювача щодо здійснення особистого огляду об`єкта оцінки прямо передбачений чинним законодавством, а у разі неможливості особистого огляду, звіт має містити відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки тощо. 
При цьому ознайомлення з об`єктом оцінки полягає у дослідженні оцінювачем вихідних даних (кількісних, якісних показників) та іншої інформації, необхідної для здійснення оцінки, та в особистому огляді оцінювачем об`єкта оцінки.
Зважаючи на характер об`єкта оцінки (викрадене майно), особистий огляд такого майна не є можливим, а отже враховуючи п. 56 Національного стандарту звіт має містити відповідні пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки.
Між тим, у звіті про оцінку розміру збитків від 12.02.2025 відсутні міркування суб`єкта оціночної діяльності щодо неможливості особистого огляду об`єкта оцінки та відповідні обґрунтовані, вмотивовані та аргументовані пояснення та обґрунтування застережень і припущень щодо використання результатів оцінки за результатом дослідження вихідних даних про об`єкт оцінки (у разі неможливості особистого огляду), при тому що особистий огляд об`єкта оцінки не проводився, що є порушенням законодавчих вимог до проведення незалежної оцінки майна.
Докази зворотного у справі відсутні. 
В контексті цього суд враховує, що при визначенні вартості огорожі металевої №1 (619 м. пог), виготовленої з сітки рабиці, оцінювачем для оцінки використано інформацію про тип огорожі зварної сітки, що вказує на порівняння більш дешевого за характеристиками об`єкта (рабиці) з більш дорожчим. 
Це свідчить про порушення п. 49 Національного стандарту №1, згідно якого основними елементами порівняння є характеристики подібного майна за місцем його розташування, фізичними та функціональними ознаками, умовами продажу.
Національні стандарти з оцінки майна акцентують увагу на тому, що для об`єктивного визначення ринкової вартості об`єкта оцінки необхідно використовувати аналоги, які є максимально подібними до самого об`єкта. Це стосується не лише функціонального призначення, правового статусу, місцезнаходження майна, але і його фізичних характеристик та інших суттєвих ознак. Такі вимоги спрямовані на те, щоб результати оцінки відображали реальну ринкову ситуацію і були максимально наближені до фактичної вартості об`єкта. Отже, дотримання принципу відповідності об`єкта оцінки та аналогів є необхідною умовою достовірної оцінки, яка відповідає нормам законодавства і професійним стандартам.
Надаючи оцінку Звіту від 12.02.2025, суд також враховує наступне.
За приписами п. 82 Методики з метою забезпечення проведення незалежної оцінки збитків здійснюється: 1) проведення інвентаризації майна після встановлення факту розкрадання, нестачі, знищення, псування такого майна (далі - пошкоджене майно) відповідно до визначеного законодавством порядку. Датою інвентаризації є останнє число місяця, в якому встановлено такий факт; 2) збір та підготовка замовником оцінки документів, що відповідно до пункту 84 цієї Методики є вихідними даними для незалежної оцінки збитків; 3) відбір виконавця оцінки збитків і укладення з ним договору про проведення оцінки; 4) надання замовником виконавцю оцінки вихідних даних для оцінки збитків.
У разі оцінки збитків, що призвели до завдання майнової шкоди державі (територіальній громаді) в особі органів приватизації, внаслідок установлення факту розкрадання, нестачі, знищення, псування об`єкта приватизації, який повертається у державну (комунальну) власність, його інвентаризація проводиться відповідно до порядку, встановленого Мінфіном, та пункту 8 цієї Методики. 
Під час інвентаризації наявного пошкодженого майна інвентаризаційною комісією виготовляються документи, що засвідчують технічний стан пошкодженого майна, наявність його складових, зміну функціональних, технічних, споживчих характеристик. 
Відповідно до пунктів 7, 17, 18 Положення про інвентаризацію активів та зобов`язань, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 02.09.2014 № 879 (далі Положення) проведення інвентаризації є обов`язковим, зокрема, у разі встановлення фактів крадіжок. В інвентаризаційних описах (актах інвентаризації) помарок і підчисток не допускається. Виправлення помилок повинно робитися в усіх примірниках описів шляхом закреслення неправильних записів і написання над ними правильних. Виправлення повинні бути підписані всіма членами інвентаризаційної комісії (робочої інвентаризаційної комісії) та матеріально відповідальними особами. В інвентаризаційних описах (актах інвентаризації) записи робляться послідовно у кожному рядку на окремому аркуші (крім останнього), мають бути заповнені всі рядки. На останніх аркушах інвентаризаційного опису (акта інвентаризації) незаповнені рядки прокреслюються. Інвентаризаційні описи (акти інвентаризації) підписуються всіма членами інвентаризаційної комісії (робочої інвентаризаційної комісії) та матеріально відповідальними особами. 
Пунктом 8 Методики визначено, що інвентаризація майна здійснюється інвентаризаційною комісією, утвореною за рішенням органу приватизації (іншого суб`єкта управління об`єктами державної власності або органу місцевого самоврядування), відповідно до законодавства з урахуванням таких особливостей: … 3) відповідальність за правильність проведення інвентаризації, своєчасність подання та достовірність її результатів покладається на голову інвентаризаційної комісії та її членів; 4) за результатами інвентаризації складається зведений акт інвентаризації майна за формою згідно з додатком 6, який підписується головою та членами інвентаризаційної комісії і затверджується керівником органу приватизації (іншого суб`єкта управління об`єктами державної власності або органу місцевого самоврядування) або уповноваженою ним особою…; 5) до зведеного акта інвентаризації майна додаються оформлені в установленому порядку інвентаризаційні описи та інші матеріали інвентаризації, а також ... інші додаткові матеріали на вимогу комісії з перетворення або органу приватизації (іншого суб`єкта управління об`єктами державної власності або органу місцевого самоврядування).
Вихідними даними для оцінки є матеріали інвентаризації, документи з бухгалтерського обліку, оцінки пошкодженого майна, що проводилася з метою, зокрема, його приватизації (корпоратизації, перетворення), оренди, проектно-кошторисна документація, документи бюро технічної інвентаризації на нерухоме майно, документи з відомостями про технічний стан та технічні характеристики майна, фінансова звітність, матеріали аудиту, а також інші документи (п. 84 Методики).
Отже збір та підготовка вихідних даних, тобто документів, в яких містяться характеристики об`єкта, для незалежної оцінки збитків покладено на замовника оцінки, матеріали інвентаризації, які мають бути складені в останнє число місяця, в якому встановлено такий факт (на день встановлення таких фактів), є обов`язковими вихідними даними для проведення оцінки.
З розділу «Технічні показники та опис об`єкту оцінки» Звіту від 12.02.2025 вбачається, що уявлення про вкрадене майно у оцінювача складалось із наступних документів: фотографій об`єктів, наданих замовником; даних, що стосуються об`єктів оцінки, наведених в Інвентаризаційній справі на цілісний майновий комплекс бази відпочинку «Механізатор»; звіряльної відомості результатів інвентаризації необоротних активів від 14.11.2024; протоколу робочої інвентаризаційної комісії від 03.12.2024; протоколу інвентаризаційної комісії від 06.12.2024; інвентаризаційного опису необоротних активів від 01.11.2024; інвентаризаційного опису необоротних активів від 25.04.2024; Акту обстеження технічного стану та використання майна ... від 25.04.2024; Договору оренди нерухомого майна ... № 123 від 02.05.2018 з додатком № 1 до цього договору – Актом приймання-передачі в оренду майна комунальної власності з фіксацією переліку майна та його технічних характеристик; додаткова угода № 1 від 30.04.2021 до Договору оренди нерухомого майна ... № 123 від 02.05.2018.
Під час дослідження вихідних даних, наданих замовником оцінювачу, які є додатками до Звіту від 12.02.2025 суд констатує, що в інвентаризаційному описі необоротних активів від 25.04.2024 (день встановлення факту розкрадання майна) не всі рядки опису заповнені, зокрема рядки «первісна (переоцінена) вартість», «сума зносу (накопиченої амортизації)», «строк корисного використання», «заводський номер», «паспорт» та інші не заповнені (будь-які дані відсутні), що є порушенням п. 17 Положення і за даних обставин має суттєве значення, з огляду на вагомість висновку як доказу щодо доведення розміру збитку через розкрадання орендованого майна.
До того ж з інвентаризаційного опису неможливо встановити матеріально відповідальну особу і чи проводилась інвентаризація за її участі. При цьому зведений акт інвентаризації майна та інші матеріали інвентаризації (на день встановлення факту розкрадання) в розпорядження оцінювача не надано, що в силу положень п. 8 Методики може вказувати на те, що замовником оцінки формально виконані вимоги чинного законодавства. 
Суд критично оцінює фотографії об`єктів, оскільки вони не ідентифіковані у часі, Акт приймання-передачі в оренду майна комунальної власності з фіксацією переліку майна та його технічних характеристик, оскільки такий відображає технічні характеристики майна станом на 02.05.2018, тобто більш як за 6 років до дати оцінки, та матеріали інвентаризації за листопад-грудень 2024, тобто через півроку після встановлення факту розкрадання майна, в якості належних вихідних даних щодо істотних відомостей (якісних показників) про об`єкт оцінки, в той час як звіт про оцінку орендованого майна станом на 29.03.2021 (який більш максимально відображає інформацію про стан майна до розкрадання) замовником оцінки не надано і оцінювачем не використовувався.
Таким чином при проведенні оцінки розміру збитку оцінювачем не було використано всіх необхідних і правильних вихідних даних для цього, передбачених п. 84 Методики.
В порушення п. 56 Національного стандарту № 1 письмової заяви оцінювача про якість використаних вихідних даних Звіт від 12.02.2025 не містить.
Крім того, умовами п. 83 Методики передбачено, що дата оцінки визначається з урахуванням положень частини третьої статті 225 Господарського кодексу України. 
Частиною третьою статті 225 Господарського кодексу України встановлено, що при визначенні розміру збитків, якщо інше не передбачено законом або договором, враховуються ціни, що існували за місцем виконання зобов`язання на день задоволення боржником у добровільному порядку вимоги сторони, яка зазнала збитків, а у разі якщо вимогу не задоволено у добровільному порядку, - на день подання до суду відповідного позову про стягнення збитків.
З аналізу наведених положень чинного законодавства вбачається, що незалежна оцінка майна має бути здійснена станом на дату звернення позивача до суду з позовом про стягнення завданих збитків.
Однак, оцінка вартості спірного майна була проведена станом на 06.12.2024, з цим позовом позивач звернувся до суду тільки 23.09.2025. Тобто після спливу більш як 9 місяців після здійснення оцінки розміру збитків.
Частиною 6 ст. 9 Закону України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні" унормовано, що положення (національні стандарти) оцінки майна є обов`язковими до виконання суб`єктами оціночної діяльності під час проведення ними оцінки майна всіх форм власності та в будь-яких випадках її проведення. 
Вказане у сукупності свідчить, що Звіт про оцінку розміру збитків від 12.02.2025 не повною мірою відповідає наведеним вище вимогам нормативно-правових актів з оцінки майна і має значні недоліки, що вплинули на достовірність оцінки, та, враховуючи мету проведення оцінки, можуть призвести до стягнення збитків у необґрунтовано надмірному розмірі. 
Відповідно до пункту 3 Національного стандарту № 1 неякісна (недостовірна) оцінка - оцінка, проведена з порушенням принципів, методичних підходів, методів, оціночних процедур та (або) на основі необґрунтованих припущень, що доводиться шляхом рецензування.
Враховуючи викладене, господарський суд дійшов висновку про порушення оцінювачем Кейта Н.О. при проведенні оцінки розміру збитків вимог чинного законодавства, зокрема пунктів 51, 53, 56 Національного стандарту № 1, положень Методики, що має безпосередній вплив на визначення ринкової вартості об`єкта оцінки, а отже викладені у Звіті від 12.02.2025 відомості не можуть бути визнані повними та достовірними, а визначений у ньому розмір збитків не може відповідати дійсній ринковій вартості об`єкта оцінки. 
Відтак, з огляду на вказані вище порушення суд не приймає як належний та допустимий доказ розміру заподіяних збитків у справі Звіт про оцінку розміру збитків, що призвели до завдання майнової шкоди територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в результаті розкрадання майна, а саме: необоротних матеріальних активів у кількості 10 одиниць, які перебувають у складі орендованого майнового комплексу, що знаходиться за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище «Копачево», 3, від 12 лютого 2025 року. 
Іншими належними, допустимими і достовірними доказами завдання майнової шкоди у заявленому розмірі територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в результаті розкрадання майна, а саме: необоротних матеріальних активів у кількості 10 одиниць, які перебувають у складі орендованого майнового комплексу, що знаходиться за адресою: Чернігівська область, Чернігівський район, Серединська сільська рада, урочище «Копачево», 3, позивач не підтвердив.
Враховуючи висновки суду про те, що Звіт від 12.02.2025 не підтверджує розмір завданих збитків, суд не вбачає доцільності надання оцінки рецензіям на цей звіт, зважаючи що такі не містять висновків щодо розміру заподіяних збитків та відповідно не можуть вважатися належним і допустимим доказом цієї обставини.
При цьому суд погоджується з доводами відповідача про те, що Рецензія на Звіт від 12.02.2025 про оцінку розміру збитків не може використовуватись як доказ неупередженого критичного аналізу такого звіту, з огляду на те, що суб`єкт рецензування є штатним працівником безпосередньо Позивача і знаходився у повній залежності (посадовій підпорядкованості) від нього, з урахуванням, зокрема, такого.
За змістом п. 62 Національного стандарту № 1 рецензування полягає у неупередженому об`єктивному розгляді оцінки майна особою, яка не має особистої матеріальної або іншої заінтересованості в результатах такої оцінки, відповідно до напряму та спеціалізації її кваліфікаційного свідоцтва.
Водночас, всі обмеження щодо проведення оцінки (або її рецензування), зокрема в частині особистої матеріальної або іншої заінтересованості в результатах оцінки, викладені в статті 8 Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», та полягають в наступному.
Не допускається проведення оцінки майна суб`єктами оціночної діяльності - суб`єктами господарювання у таких випадках:
- проведення суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання оцінки майна, що належить йому або оцінювачам, які працюють у його складі, на праві власності або на яке зазначені особи мають майнові права;
- проведення оцінки майна фізичної особи-замовника або керівників юридичної особи, яка є замовником оцінки, оцінювачем, який має родинні зв`язки з зазначеними особами, або суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання, керівництво якого має зазначені зв`язки;
- проведення оцінки майна своїх засновників (учасників).
Під час оцінки майна, що здійснюється органами державної влади, у тому числі Фондом державного майна України, та органами місцевого самоврядування, встановлюються такі обмеження: не може передбачатися виключне право її проведення органами державної влади та органами місцевого самоврядування або оцінювачами, які працюють в органах державної влади та органах місцевого самоврядування, за винятком випадків, передбачених законом; не можуть передбачатися будь-які форми виключного права на проведення оцінки майна суб`єктами оціночної діяльності, які створені зазначеними органами державної влади та органами місцевого самоврядування.
Результати оцінки майна, проведеної з порушеннями зазначених обмежень, визнаються недійсними та підлягають обов`язковому скасуванню.
Оцінка майна у випадках її обов`язкового проведення, зазначених у статті 7 цього Закону, виконана суб`єктами, які не є суб`єктами оціночної діяльності, визнається недійсною.
Тлумачення вказаних норм вказує на недопустимість проведення рецензування звіту про оцінку майна головним спеціалістом з питань обліку та оцінки майна відділу обліку та відчуження майна управління комунального майна Чернігівської обласної ради Кравченком С.А., який одночасно є працівником управління комунального майна Чернігівської обласної ради, як замовника оцінки майна, яке належить на підставі свідоцтва про право власності на нерухоме майно серії САС №794524, виданого виконавчим комітетом Серединської сільської ради 18.02.2010, на праві комунальної власності територіальним громадам сіл, селищ, міст Чернігівської області в особі Чернігівської обласної ради, враховуючи, що відповідно до пунктів 1.1., 1.3., 3.8., 3.15 Положення про управління комунального майна Чернігівської обласної ради в редакції рішення Чернігівської обласної ради від 18.07.2025 № 6-24/VIII, Управління є уповноваженим органом обласної ради, підпорядковане, підзвітне і підконтрольне Чернігівській обласній раді; виступає орендодавцем майна комунальної власності області; здійснює контроль за використанням майна, переданого в оренду...
Таким чином, управління комунального майна Чернігівської обласної ради як позивач у справі є зацікавленою стороною при визначенні розміру збитків викраденого майна, має майнові права (орендодавця) на спірне майно. Головний спеціаліст з питань обліку та оцінки майна відділу обліку та відчуження майна управління комунального майна Чернігівської обласної ради Кравченко С.А. у даному випадку не є незалежним суб`єктом оціночної діяльності, а надана ним рецензія не може вважатись об`єктивною.
Натомість, оскільки спірне майно на будь-яких майнових чи інших правах суб`єкту оціночної діяльності ТОВ «КК «Острів», їх керівникам, учасникам чи засновникам, рецензенту Петенко С.О., а також афілійованим із ними особам не належить, підстав стверджувати про необ`єктивність чи неупередженість результатів такої оцінки та/або її рецензування з підстав, визначених позивачем, немає.
Відтак, твердження позивача про упередженість або зацікавленість рецензента Петенко С.О. не знайшли свого правового обґрунтування, адже такі ґрунтуються на помилкових припущеннях, які не узгоджуються з положеннями чинного законодавства.
Водночас, суд не бере до уваги лист Регіонального відділення Фонду державного майна України по Київській, Черкаській та Чернігівській областях від 05.11.2025 № 932-04-1944, враховуючи з-поміж іншого, що відділенням Фонду ані рецензування Звіту, ані будь-якого аналізу проведеного головним спеціалістом з питань обліку та оцінки майна відділу обліку та відчуження майна управління комунального майна Чернігівської обласної ради Кравченком С.А. рецензування не проводилось, а сам лист в розумінні статей 76, 77 ГПК України не є належним та допустимим доказом ані об`єктивності та достовірності оцінки, оформленої звітом від 12.02.2025, ані відповідності вимогам закону звіту про оцінку розміру збитків. 
Відповідно до статті 129 Конституції України та статті 2 Господарського процесуального кодексу України одними з основних засад судочинства є рівність та змагальність сторін, свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Зміст принципу змагальності господарського судочинства наведений у статтях 13 та 74 Господарського процесуального кодексу України, відповідно до норм яких судочинство у господарських судах здійснюється на засадах змагальності сторін. Учасники справи мають рівні права щодо здійснення всіх процесуальних прав та обов`язків, передбачених цим Кодексом. Кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом. Докази подаються сторонами та іншими учасниками справи. Кожна сторона несе ризик настання наслідків, пов`язаних з вчиненням чи невчиненням нею процесуальних дій.
Змагальність означає таку побудову судового процесу, яка дозволяє всім особам - учасникам певної справи відстоювати свої права та законні інтереси, свою позицію у справі.
Принцип змагальності є процесуальною гарантією всебічного, повного та об`єктивного з`ясування судом обставин справи, ухвалення законного, обґрунтованого і справедливого рішення у справі.
Принцип рівності сторін у процесі вимагає, щоб кожній стороні надавалася розумна можливість представляти справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони (п. 87 рішення Європейського суду з прав людини у справі “Салов проти України” від 06.09.2005). У Рішенні Європейського суду з прав людини у справі “Надточий проти України” від 15.05.2008 зазначено, що принцип рівності сторін передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом.
Поряд з цим судом було вжито усіх заходів для забезпечення реалізації сторонами своїх процесуальних прав, зокрема, кожній стороні була надана розумна можливість представити справу в таких умовах, які не ставлять цю сторону у суттєво невигідне становище відносно другої сторони, в т.ч. подати докази на підтвердження своїх вимог та заперечень, реалізувати право на витребування доказів, надати пояснення, обґрунтувати перед судом переконливість поданих доказів та позицій по справі, скористатись іншими процесуальними правами.
Відповідно до статей 73 ГПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Виходячи зі змісту статей 13, 74 Господарського процесуального кодексу України кожна сторона на підставі належних, допустимих, достовірних та вірогідних доказів повинна довести правомірність заявлених нею вимог або заперечень.
Частинами 1, 2 статті 86 ГПК України передбачено, що суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному, об`єктивному та безпосередньому дослідженні наявних у справі доказів. Жодні докази не мають для суду заздалегідь встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також вірогідність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
З огляду наведених процесуальних приписів, враховуючи встановлені у справі обставини, господарський суд, оцінивши подані докази та наведені обґрунтування за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, дійшов висновку, що позивачем не доведено належними та допустимими доказами розмір заподіяних збитків, як одного з обов`язкових елементів складу цивільного правопорушення, що виключає відповідальність відповідача. Відтак позовні вимоги Управління комунального майна Чернігівської обласної ради до ТОВ «АПК Агросвіт» про стягнення 131895,00 грн збитків задоволенню не підлягають.
Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення від 09.12.1994 Європейського суду з прав людини у справі "Руїс Торіха проти Іспанії").
Зважаючи на викладене, суд відзначає, що всі інші доводи та міркування сторін взяті судом до уваги, однак не спростовують вищенаведених висновків суду.
Розподіл судових витрат.
Згідно з п. 5 ч. 1 ст. 237 ГПК України при ухваленні рішення суд вирішує питання, зокрема, про розподіл між сторонами судових витрат.
Статтею 129 ГПК України передбачено, що судовий збір покладається: у спорах, що виникають при виконанні договорів та з інших підстав, - на сторони пропорційно розміру задоволених позовних вимог.
При зверненні з позовом до суду позивач сплатив судовий збір в розмірі 3432,82 грн згідно з платіжною інструкцією № 241 від 27.08.2025, що становить 1,5% від первісної ціни позову 228855,00 грн.
Після відкриття провадження у даній справі відповідачем на підставі платіжної інструкції № 292 від 24.10.2025 було сплачено за позовом 96960,00 грн., у зв`язку з чим 19.12.2025 позивачем подано заяву про зменшення розміру позовних вимог (вх.№4308 від 19.12.2025), яка була прийнята судом, про що зазначено в протокольній ухвалі від 08.01.2026, і загальна сума вимог склала 131895,00 грн.
За подання до господарського суду позовної заяви про стягнення з відповідача 131895,00 грн підлягав сплаті судовий збір у розмірі 3028,00 грн (131895 грн х 1,5%, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб).
Відповідно до положень пункту 1 частини 1, частини 2 статті 7 Закону України «Про судовий збір» сплачена сума судового збору повертається за клопотанням особи, яка його сплатила за ухвалою суду в разі зменшення розміру позовних вимог або внесення судового збору в більшому розмірі, ніж встановлено законом. У випадках, установлених пунктом 1 частини першої цієї статті, судовий збір повертається в розмірі переплаченої суми.
Отже, надмірно сплачена позивачем сума судового збору, може бути повернута останньому з Державного бюджету України за умови відповідного клопотання на підставі ухвали суду.
З огляду на те, що у задоволенні позову відмовлено, судовий збір в сумі 3028,00 грн, сплачений платіжною інструкцією № 241 від 27.08.2025, покладається на позивача.
Керуючись статтями 129, 236-239, 240, 241 Господарського процесуального кодексу України, суд
УХВАЛИВ:
1. У задоволенні позову відмовити.
2. Судові витрати по сплаті судового збору покласти на позивача.

Відповідно до статті 241 Господарського процесуального кодексу України рішення Господарського суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду згідно зі статтями 256, 257 Господарського процесуального кодексу України подається безпосередньо до Північного апеляційного господарського суду протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було проголошено скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення суду, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. 

Повідомити учасників справи про можливість одержання інформації по справі у Єдиному державному реєстрі судових рішень: http://reyestr.court.gov.ua/.

Повне рішення складено 13.02.2026.

Суддя Т.О.Кузьменко