ЛУГАНСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

РІШЕННЯ
Іменем України

20 квітня 2026 року	м. Дніпро	Справа № 640/37703/21	

Суддя Луганського окружного адміністративного суду Кисельова Є.О., перевіривши матеріали справи за позовом акціонерного товариства «Укргазвидобування» до Південного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, 
ВСТАНОВИВ:

В провадженні Луганського окружного адміністративного суду перебуває справа за позовом акціонерного товариства «Укргазвидобування» (далі – АТ «Укргазвидобування», товариство, позивач) до Південного офісу Держаудитслужби (далі- Держаудитслужба, відповідач) про визнання протиправним та скасування висновку.
В обґрунтування позовних вимог позивач наголошує на порушенні вимог закону в частині змісту оскаржуваного висновку, як акту індивідуальної дії, та стверджує про безпідставність висновків відповідача про наявність порушень Закону України «Про публічні закупівлі» у діях позивача.
Заперечуючи проти заявлених позовних вимог відповідач, у наданому суду відзиві наголошує, що оскаржуваний висновок прийнятий ним відповідно до вимог чинного законодавства, посилаючись на обставини, викладені у наданому суду відзиві.
Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, судом встановлено такі обставини справи.
Як вбачається з матеріалів справи, АТ «Укргазвидобування» проводилась процедура закупівлі 20П-142_79410000-1 - Консультаційні послуги з питань підприємницької діяльності та управління (Комплексні консультаційні послуги з питань підприємницької діяльності та управління), ідентифікатор закупівлі № UA-2020-12-29-006624-a.
Відповідно до протоколу Тендерного комітету від 18.03.2021 №20П-142 учасника TOB "ЕРНСТ ЕНД ЯНГ" з ціною тендерної пропозиції за результатами аукціону 64 333 962 грн з ПДВ переможцем процедури відкритих торгів з оприлюдненням оголошення про проведення відкритих торгів відповідно до частини третьої статті 10 Закону України «Про публічні закупівлі» щодо закупівлі 79410000-1 - Консультаційні послуги з питань підприємницької діяльності та управління (Комплексні консультаційні послуги з питань підприємницької діяльності та управління), №20П-142, ідентифікатор закупівлі UA-2020-12-29-006624-a.
07.04.2021 з даним учасником TOB "ЕРНСТ ЕНД ЯНГ" було укладено договір про надання послуг № УГВ105/63-21 на загальну суму 64 333 962 грн з ПДВ.
Відповідно до наказу Південного офісу Держаудитслужби від 22.11.2021 № 749 було розпочато моніторинг даної процедури закупівлі, за результатами якого 07.12.2021 в електронній системі публічних закупівель ProZorro (https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-12- 29-006624-а) оприлюднено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA2020-12-29-006624-а, який затверджено начальником відділу контролю у сфері закупівель Стояновою Наталією Миколаївною 07.12.2021 (далі - висновок).
У вказаному вище висновку відповідачем зазначено, що за результатами аналізу питання визначення граничного розміру забезпечення тендерної пропозиції встановлено порушення частини першої статті 25 Закону. За результатами аналізу питання розгляду тендерних пропозицій учасників встановлено порушення вимог абзаців 3 та 5 пункту 1 частини першої статті 31 Закону. За результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані, оприлюднення інформації про закупівлю, відповідності вимог тендерної документації вимогам Закону, своєчасності укладання договору про закупівлю та його оприлюднення, відповідності умов договору умовам тендерної пропозиції переможця, надання відповіді на запит органу державного фінансового контролю про надання пояснення щодо прийняття рішень та/або вчинення дій чи бездіяльності, яке є предметом дослідження в рамках моніторингу процедури закупівлі, - порушень не встановлено.
З огляду на встановлене порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Південний офіс Держаудитслужби зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, розірвати договір з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
Таким чином, висновок про результати моніторингу процедури закупівлі від 07.12.2021 UА-2020-12-29-006624-а містить вимогу з конкретизованим викладом.
Оцінюючи подані сторонами докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про необґрунтованість позовних вимог виходячи з такого.
Відповідно до статті 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» Держаудитслужба здійснює контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель через проведення моніторингу закупівлі у порядку, установленому статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі».
Моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії для запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 4 частини першої статті 1 Закону).
Головні завдання (обов`язки) органу державного фінансового контролю визначені статтею 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», так одним із головних завдань органу державного фінансового контролю є здійснення державного фінансового контролю за дотриманням законодавства про закупівлі. Відповідно до п.п. 3 пункту 4 Положення про Південний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02.06.2016 № 23 Офіс відповідно до покладених на нього завдань здійснює контроль зокрема за дотриманням законодавства про закупівлі.
Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі – аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно з ч. 1 ст. 8 Закону України «Про публічні закупівлі» моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі – органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії.
Згідно із частиною 6 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі, що затверджує керівник органу державного фінансового контролю або його заступник. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів із дня його складання.
Відповідно до пункту 2 статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав:
1)дані автоматичних індикаторів ризиків;
2)інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
3)повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель;
4)виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель;
5)інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону.
Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися:
інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель;
інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах;
інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Позивач зазначає, що зобов`язавши розірвати укладений за результатами тендеру договір, відповідач вийшов за межі повноважень, наданих йому Законом, чим порушив ст. 19 Конституції України, ст. 2, 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», а отже, і висновок відповідача суперечить згаданим нормам. Також зазначено, що норми Закону України «Про публічні закупівлі» не передбачають процедури усунення виявлених порушень процедури закупівлі після визначення переможця процедури закупівлі та укладення із ним договору про закупівлю.
Крім того, вважають, що з метою виконання вимоги щодо обґрунтованості спірного висновку, відповідачу не достатньо вказати у його змісті на факт відповідного правопорушення. Відповідач зобов`язаний навести опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого(их) за результатами моніторингу закупівлі, а також, у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, окремо зазначити структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якої орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку виявлені порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення,
У контексті наведеного суд зазначає таке.
Правові основи діяльності органів державного фінансового контролю, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Положенням про Південний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України від 02 червня 2016 року № 23 та статтею 113 Бюджетного кодексу України.
Відповідно до пункту 3 розділу ІІІ «Порядок заповнення констатуючої частини форми висновку» Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу процедури закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 № 552, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України від 01.10.2020 за № 958/35241 (далі – порядок) у разі виявлення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель пункт 3 має містити посилання на структурну одиницю компетенційного нормативно-правового акта, на підставі якого орган державного фінансового контролю зобов`язує замовника усунути у встановленому законодавством порядку такі порушення, а також зобов`язання щодо їх усунення.
Відповідач відповідно до положень пункту 3 Порядку у констатуючій частині висновку про результати моніторингу закупівлі зазначено, що керуючись статтями 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», Південний офіс зобов`язує здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, зокрема розірвати договір з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення законодавства у сфері публічних закупівель, викладеного у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення.
При цьому, Південним офісом визначено зобов`язання щодо усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель шляхом розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України, як єдиного можливого шляху усунення виявлених порушень на момент проведення моніторингу цієї процедури закупівлі та складання висновку про результати моніторингу процедури закупівлі.
Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. 
Тобто законодавець встановив можливість проведення органами державного фінансового контролю моніторингу процедур закупівель, у тому числі, коли договори про закупівлю, укладені за результатами проведених замовникам процедур закупівель, знаходяться вже на стадії виконання сторонами та до кінцевого виконання сторонами своїх зобов`язань. 
При цьому, не завжди органи державного фінансового контролю мають можливість охопити усі процедури закупівель замовників на стадії проведення процедур закупівель до укладання договору.
Тому, у таких випадках у разі виявлення органами державного фінансового контролю порушень замовниками законодавства у сфері закупівель єдиним можливим зобов`язанням щодо усунення виявлених порушень може бути лише зобов`язання щодо розірвання договору з дотриманням положень Господарського кодексу України та Цивільного кодексу України.
Таким чином, доводи акціонерного товариства «Укргазвидобування» щодо неконкретизованості висновку та відсутності чітких вимог щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень, судом визнаються необґрунтованими.
Положеннями ст. 7 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено як можливість здійснення державного контролю у сфері закупівель, так і громадського контролю, який забезпечується через вільний доступ до всієї інформації щодо публічних закупівель, яка підлягає оприлюдненню відповідно до Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема шляхом здійснення аналізу і моніторингу інформації, розміщеної в електронній системі закупівель, а також шляхом інформування через електронну систему закупівель або письмово органи, що уповноважені здійснювати контроль, про виявлені ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
Суд вважає, що встановлені порушення прямо пов`язані із забезпеченням ефективного та прозорого здійснення закупівель, створенням конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвитком добросовісної конкуренції та виконанням завдання органу державного фінансового контролю - здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, передбаченого ст. 2 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю». Таким чином, на переконання Південного офісу Держаудитслужби, твердження третьої особи та позивача стосовно формального характеру встановлених порушень не відповідають обставинам справи. 
Таким чином, відповідач чітко послався на приписи ст. 2 ст. 5 «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні», а також роз`яснив право позивача надати аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявленого порушення, у зв`язку з чим твердження позивача про відсутність чітких вимог або рекомендацій щодо способу усунення виявлених під час моніторингу порушень є незмістовними.
Щодо посилань позивача на висновки Верховного Суду, викладені, зокрема, у постанові від 21.01.2021 по справі № 160/12925/19, суд зазначає, що вказані висновки не є релевантними з огляду на відмінність фактичних обставин даної справи та справи № 640/37703/21. Так, предметом перегляду у справі № 160/12925/19 є правомірність висновку про результати моніторингу закупівлі, у якому зазначалось про необхідність «усунути порушення законодавства у сфері публічних закупівель», та відповідачем не конкретизувалось яких саме заходів має вжити позивач, не визначено способу усунення виявлених під час моніторингу порушень. Натомість, Південний офіс Держаудитслужби вказав конкретний спосіб усунення недоліків, виявлених при проведенні процедури закупівлі за номером UA2020-12-29-006624-a.
Також позивач у позовній заяві зазначає, що висновок відповідача про те, що під час перевірки зазначених електронних підписів на сайті Центрального засвідчувального органу (https://czo.gov.ua/verify) установлено, що тип носія особистих ключів «незахищений» та тип підписів «удосконалений», що свідчить про накладення на тендерні пропозиції вищезазначених учасників електронних підписів, які не є кваліфікованими, що не відповідає вимогам пункту 1 розділу ІІІ ТД., є помилковим.
У контексті наведеного суд зазначає таке.
У пункті 1 Розділу ІІІ «Інструкція з підготовки тендерних пропозицій» тендерної документації Замовник чітко зазначив, що під час використання електронної системи закупівель з метою подання тендерних пропозицій та їх оцінки документи, які вимагаються замовником у цій тендерній документації, та дані створюються та подаються з урахуванням вимог законів України «Про електронні документи та електронний документообіг» та «Про електронні довірчі послуги» шляхом накладання учасником кваліфікованого електронного підпису на тендерну пропозицію (для нерезидентів – у разі наявності).
Відповідно до пункту 23 частини першої статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» кваліфікований електронний підпис – удосконалений електронний підпис, який створюється з використанням засобу кваліфікованого електронного підпису і базується на кваліфікованому сертифікаті відкритого ключа. 
Відповідно до пункту 44 частини першої статті 1 Закону України «Про електронні довірчі послуги» удосконалений електронний підпис – електронний підпис, створений за результатом криптографічного перетворення електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис, з використанням засобу удосконаленого електронного підпису та особистого ключа, однозначно пов`язаного з підписувачем, і який дає змогу здійснити електронну ідентифікацію підписувача та виявити порушення цілісності електронних даних, з якими пов`язаний цей електронний підпис. 
Учасники товариство з обмеженою відповідальністю «Ернст енд Янг», товариство з обмеженою відповідальністю «КПМГ-Україна», товариство з обмеженою відповідальністю «Делойт енд Туш ЮСК» подали свої тендерні пропозиції з накладенням електронних підписів.
При цьому, під час перевірки зазначених електронних підписів на сайті Центрального засвідчувального органу (https://czo.gov.ua/verify) установлено, що тип носія особистих ключів «незахищений» та тип підписів «удосконалений», що свідчить про накладення на тендерні пропозиції вищезазначених учасників електронних підписів, які не є кваліфікованими, що не відповідає вимогам пункту 1 розділу ІІІ ТД.
Також у пункті 8 Розділу І «Загальні положення» тендерної документації Замовник чітко зазначив, що електронна банківська гарантія повинна бути завантажена у форматі «.pdf.», кваліфікований електронний підпис завантажується в окремому файлі у форматі p7s.
Учасником товариство з обмеженою відповідальністю «Ернст енд Янг» у складі тендерної пропозиції завантажено банківську гарантію від 27.01.2021 № 8-Г/21-VIP-L, яка видана ПАТ АТ «Укргазбанк», у форматі «.pdf.». 
Також в окремому файлі завантажено електронний підпис у форматі p7s. 
На запит Південного офісу від 03.12.2021 щодо накладення на тендерні пропозиції учасників товариство з обмеженою відповідальністю «Ернст енд Янг», товариство з обмеженою відповідальністю «КПМГ-Україна», товариство з обмеженою відповідальністю «Делойт енд Туш ЮСК» удосконаленого електронного підпису замість кваліфікованого електронного підпису, замовник 07.12.2021 надав пояснення, які не обґрунтовують рішення замовника.
При цьому, під час перевірки зазначеного електронного підпису на сайті Центрального засвідчувального органу (https://czo.gov.ua/verify) установлено, що тип носія особистого ключа «незахищений» та тип підпису «удосконалений», що свідчить про накладення на банківську гарантію електронного підпису, який не є кваліфікованим, що не відповідає вимогам пункту 8 розділу І ТД.
Отже, на порушення вимог абзаців 3 та 5 пункту 1 частини першої статті 31 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник не відхилив тендерні пропозиції учасників товариство з обмеженою відповідальністю «Ернст енд Янг», товариство з обмеженою відповідальністю «КПМГ-Україна», товариство з обмеженою відповідальністю «Делойт енд Туш ЮСК», як таких, що не відповідають встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» вимогам до учасника відповідно до законодавства та учасник процедури закупівлі не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або забезпечення тендерної пропозиції не відповідає умовам, що визначені замовником у тендерній документації до такого забезпечення тендерної пропозиції.
Відповідно до пункту 3 частини другої статті 32 Закону України «Про публічні закупівлі» тендер автоматично відміняється електронною системою закупівель у разі відхилення всіх тендерних пропозицій згідно з Законом України «Про публічні закупівлі».
Відтак вказані доводи позивача також визнаються судом незмістовними.
Щодо визначення граничного розміру забезпечення тендерної пропозиції суд зазначає таке.
Відповідно до частини першої статті 25 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник має право зазначити в оголошенні про проведення конкурентної процедури закупівлі та в тендерній документації/оголошенні про проведення спрощеної закупівлі вимоги щодо надання забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції. 
Згідно з абзацом третім частини першої статті 25 Закону України «Про публічні закупівлі» розмір забезпечення тендерної пропозиції/пропозиції у грошовому виразі не може перевищувати 0,5 відсотка очікуваної вартості закупівлі у разі проведення тендеру/спрощеної закупівлі на закупівлю робіт та 3 відсотків у разі проведення тендеру/спрощеної закупівлі на закупівлю товарів чи послуг на умовах, визначених тендерною документацією/оголошенням про проведення спрощеної закупівлі. 
Замовником в оголошенні про проведення відкритих торгів з публікацією англійською мовою та у тендерній документації встановлено вимогу щодо надання забезпечення тендерної пропозиції, розмір якого в грошовому виразі складає 4 960 302,81 грн, що перевищує 3 відсотки (для послуг) від очікуваної вартості закупівлі (165 343 426,80 грн), та є порушенням частини першої статті 25 Закону.
На запит Південного офісу від 03.12.2021 щодо розміру забезпечення тендерної пропозиції, який в грошовому виразі складає 4 960 302,81 грн, та перевищує 3 відсотки (для послуг) від очікуваної вартості закупівлі, замовник 07.12.2021 надав наступні пояснення: «Очікувана вартість закупівлі становить 165 343 426,80 грн з ПДВ, а вимога щодо надання банківської гарантії – 4 960 302,81 грн, що складає 3,000000003628 %. Тобто у випадку де число 3,000000003628 % отримане, як результат ділення 4 960 302,81 (сума банківської гарантії) на 165 343 426,80 (вартість закупівлі) за правилом округлення, згідно наведеного правила, вважається наближеним значенням числа «3» та вважається таким, що зазначено у Законі, тобто не перевищує його за правилами округлення десяткових дробів та поняття натуральне число – а саме 3 %. 
Крім того, при виконанні математичних дій на визначення відсотка з числа (тобто сотої частини) загальновживаною є формула Х/100*n, де Х – число, з якого вишукується відсоток, а n – кількість відсотків, яка обчислюється. Виходячи з даної формули, 165 343 426,80/100 = 1 653 434,268. Виходячи з загальновживаних правил округлень, при приведенні до сотих (двох знаків після коми), один відсоток буде рівним 1 653 434,27. Таким чином, при обчисленні 3х відсотків, 1 653 434,27*3=4 960 302,81 грн, що й зазначено в ч. 7 розділу 1 тендерної документації».
При цьому Законом не передбачено округлення розміру забезпечення тендерної пропозиції, відтак вказані вище доводи позивача щодо невідповідності висновків відповідача стосовно встановлених порушень судом також визнаються незмістовними.
З огляду на встановлені обставини справи, суд доходить висновку, що підстави для визнання протиправним та скасування висновку Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу процедури закупівлі від 07.12.2021 UA-2020-12-29-006624-a відсутні, оскільки за наслідком розгляду справи судом було підтверджено обґрунтованість його висновків.
Підсумовуючи викладене, суд вважає, що відповідачем, за час розгляду справи, на виконання вимог частини 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі також – КАС України) було доведено правомірність прийнятого ним оскаржуваного рішення, а тому відсутні правові підстави для задоволення заявлених позовних вимог.
Відповідно до статті 244 КАС України під час ухвалення рішення суд вирішує, зокрема:
1)чи мали місце обставини (факти), якими обґрунтовувалися вимоги та заперечення, та якими доказами вони підтверджуються;
2)чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження.
Відповідно до положень частин 1 та 2 статті 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків.
Згідно положень статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні. Жодні докази не мають для суду наперед встановленої сили. Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Відповідно до частини 2 статті 2 КАС України у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони:
1)на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України;
2)з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано;
3)обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії);
4)безсторонньо (неупереджено);
5)добросовісно;
6)розсудливо;
7)з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації;
8)пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія);
9 з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення;
10)своєчасно, тобто протягом розумного строку.
За наслідком здійснення аналізу оскаржуваного рішення на відповідність наведеним вище критеріям, суд, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень наведеного законодавства України, матеріалів справи, приходить до висновку про те, що заявлені позовні вимоги не підлягають задоволенню.
Питання щодо розподілу судових витрат не вирішується, оскільки рішення прийнято не на користь позивача.
На підставі викладеного, керуючись статтями 2, 5-11, 19, 72-77, 90, 241-246, 250, 263 КАС України суд

ВИРІШИВ:

У задоволенні позову акціонерного товариства «Укргазвидобування» до Південного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку відмовити.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення. 

Суддя 	Є.О. Кисельова