РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"06" квітня 2026 р.	Справа № 390/2745/25	
 	Провадження № 2/390/1470/25	

Кропивницький районний суд Кіровоградської області у складі головуючої судді Підгірської Г.О., розглянувши в м. Кропивницькому в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору – Подільський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), про визнання батьківства,-

ВСТАНОВИВ:
У жовтні 2025 року позивачка звернулася до суду з позовом до відповідача про визнання батьківства. Позовні вимоги мотивує тим, що з ОСОБА_2 тривалий час проживали однією сім`єю без реєстрації шлюбу. ІНФОРМАЦІЯ_1 у сторін народився син – ОСОБА_3 . Оскільки вони разом з відповідачем не перебували у шлюбі, відповідно батьківство дитини визначили за правилами частини першої статті 135 Сімейного кодексу України, тобто за вказівкою матері. 16.05.2025 позивачка та ОСОБА_2 уклали шлюб, а відповідні зміни до актового запису про народження дитини повинні вноситися лише на підставі рішення суду, що і стало приводом для такого звернення.

Ухвалою суду від 21.11.2025 відкрито провадження за правилами загального позовного провадження та призначено підготовче судове засідання.
Ухвалою суду від 11.12.2025 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду.
Безпосередньо розгляд справи по суті суд здійснив 25.03.2026.
Позивачка і її представниця в судове засідання не з`явилась, проте подала заяву про розгляд справи без їх участі. Просила позов задовольнити з підстав, викладених у ньому.
Відповідач в судове засідання не з`явився, однак подав до суду заяву про визнання позову в повному обсязі та не заперечував проти його задоволення.
Представник Подільського відділу державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса) в судове засідання не з`явився, подав заяву де просив розгляд справи проводити без його участі. Вирішення питання щодо задоволення позовних вимог поклав на розгляду суду.
Згідно з частиною другою статті 247 ЦПК України у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
За змістом частин четвертої і п`ятої статті 268 ЦПК України у разі неявки всіх учасників справи у судове засідання, яким завершується розгляд справи, або у разі розгляду справи без повідомлення (виклику) учасників справи суд підписує рішення (повне або скорочене) без його проголошення.
Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
Розглянувши справу в порядку загального позовного провадження, дослідивши матеріали справи та зміст позову по суті справи, допитавши свідка, оцінивши у єдності та в сукупності надані позивачем докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, проаналізувавши норми права, які регулюють спірні правовідносини, врахувавши заяву відповідача про визнання позову, суд дійшов висновку, що позовні вимоги доведені належними та допустимими доказами, тому позов підлягає задоволенню з таких підстав.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1 народився ОСОБА_3 , про що видано свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 від 04.09.2012. В графі «батько» записано « ОСОБА_4 », а «мати» – ОСОБА_5 (а. с. 4).
Згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян про державну реєстрацію народження із зазначенням відомостей про батька відповідно до частини першої статті 135 Сімейного кодексу України № 00054994003 від 26.11.2025, відомості про батька дитини записані відповідно до частини першої статті 135 СК України (а. с. 28).
Відповідно до свідоцтва про шлюб від 11.09.2025 серії НОМЕР_2 ОСОБА_6 і ОСОБА_2 зареєстрували шлюб у Подільському відділі державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Південного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м Одеса) (а.с.5).
У якості доказів на підтвердження факту батьківства ОСОБА_2 позивачкою надано аналіз ДНК на батьківство, результат дослідження № 52347-67143 від 17.02.2026, зробленого у медичному центрі «МАМАРАРА», за змістом якого ймовірність, що ОСОБА_2 є біологічним батьком ОСОБА_3 становить 99,9999994%.
Відповідно до статті 51 Конституції України та статті 5 СК України сім`я, дитинство, материнство і батьківство охороняються державою. Зокрема, держава має заохочувати та підтримувати материнство і батьківство та забезпечувати пріоритет сімейного виховання дитини (частина друга і третя статті 5 СК України). При регулюванні сімейних відносин держава має максимально враховувати інтереси дитини.
Згідно із статтею 128 СК України за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду. Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до Цивільного процесуального кодексу України. Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.
Справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні. Спір про походження дитини від осіб, які не перебувають у шлюбі між собою і не подали в державні органи реєстрації актів цивільного стану (далі - органи РАЦС) спільної заяви про реєстрацію їх як батьків, суд може вирішувати за заявою про визнання батьківства, поданою одним із батьків.
Заяви про встановлення факту як батьківства, так і материнства суд приймає до розгляду, якщо запис про батька (матір) дитини в Книзі реєстрації народжень учинено згідно зі статтею 135 СК України.
Відповідно до статей 213, 215 ЦПК України рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства (материнства) в органах РАЦС (прізвище, ім`я та по батькові матері й батька, число, місяць і рік їх народження, громадянство, а також номер актового запису про народження дитини, коли та яким органом його вчинено).
Частиною першою статті 81 ЦПК України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених законом.
Отже, сторона, яка посилається на ті чи інші обставини, знає і може навести докази, на основі яких суд може отримати достовірні відомості про них. В іншому разі, за умови недоведеності тих чи інших обставин суд вправі винести рішення по справі на користь протилежної сторони. Таким чином, доказування є юридичним обов`язком сторін і інших осіб, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Рішення щодо встановлення факту батьківства має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних, що підтверджують або спростовують заявлені вимоги чи заперечення проти них, а його резолютивна частина - містити всі відомості, необхідні для реєстрації батьківства в органах реєстрації актів цивільного стану.
Такі висновки сформульовані Верховним Судом у постановах від 31 січня 2024 року в справі № 752/13549/22 (провадження № 61-10510св23), від 13 вересня 2023 року в справі № 552/4291/22 (провадження № 61-6451св23).
Згідно з положеннями статті 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд.
Принцип диспозитивності у цивільному судочинстві реалізується шляхом вільного використання та розпорядження такими процесуальними правами, які, зокрема впливають на виникнення, рух, розвиток і закінчення судового розгляду (право на звернення з позовом, право на зміну предмета або підстав позову), випливають з участі у розгляді справи, забезпечують сторонам належний судовий захист.
Питання щодо походження дитини суд вирішує на підставі будь-яких доказів про це, які необхідно оцінювати з урахуванням положень статті 212 ЦПК України, згідно з якою жоден доказ не має для суду наперед установленого значення, він оцінює докази в їх сукупності, а результати оцінки відображає в рішенні з наведенням мотивів їх прийняття чи відхилення.
Згідно зі статтею 76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: 1) письмовими, речовими і електронними доказами; 2) висновками експертів; 3) показаннями свідків.
Верховний Суд у постановах від 11.07.2023 у справі № 449/433/22, від 17.02.2021 у справі № 373/2257/18, від 21.03.2018 у справі № 543/738/16-ц виснував, що доказами визнання батьківства можуть бути листи, заяви, анкети, інші документи, а також показання свідків, пояснення самих сторін, які достовірно підтверджують визнання відповідачем батьківства. Батьківство може бути визнано як у період вагітності матері (наприклад, висловлення бажання мати дитину, піклування про матір майбутньої дитини тощо), так і після народження дитини. Спільне проживання та ведення спільного господарства в зазначених випадках може підтверджуватися наявністю обставин, характерних для сімейних відносин (проживання в одному жилому приміщенні, спільне харчування, спільний бюджет, взаємне піклування, придбання майна для спільного користування тощо). Припинення цих відносин до народження дитини може бути підставою для відмови в позові лише у випадках, коли це сталося до її зачаття.
Предметом доказування в справах даної категорії є наявність кровного споріднення між особою, яка ймовірно є батьком дитини, і дитиною. Європейський суд з прав людини у справі «Калачова проти Російської Федерації» зауважив, що на сьогодні ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини; його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердити або спростувати факт оспорюваного батьківства» (рішення від 07 травня 2009 року).
Встановлення факту батьківства є встановлення походження дитини від певної особи (постанова Верховного Суду у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду від 06 червня 2024 року у справі № 672/915/23)
Позивачкою доведено, а відповідачем підтверджено, що вони проживали з разом в цивільному шлюбі, від якого мають спільну дитину – ОСОБА_3 , кровна спорідненість якого з ОСОБА_2 підтверджена тестом ДНК.
Визнання ОСОБА_2 батьком дитини ОСОБА_3 відповідає інтересам малолітньої дитини, дані про батька якої наразі зазначені зі слів матері. Негативних наслідків для дитини судом не встановлено.
Суд також враховує психологічне значення для дитини рішення суду про визнання батьківства, оскільки завдяки цьому рішенню дитина одержує можливість реалізувати своє природне право знати свого батька, носити його прізвище.
Подібний правовий висновок викладено у постановах Верховного Суду: від 25.08.2020 у справі № 478/690/18, від 09.09.2020 у справі № 277/836/16-ц, від 08.03.2023 у справі № 205/5698/21, від 19.02.2025 у справі № 390/1255/25 тощо. 
Підсумовуючи наведене суд констатує, що у ОСОБА_1 та ОСОБА_2 до реєстрації шлюбу народилася дитина, відомості про батька якої були записані зі слів матері. Оцінивши надані сторонами докази, зокрема тест ДНК, врахувавши визнання позову відповідачем, суд приходить до висновку про те, що ОСОБА_2 є біологічним батьком малолітньої дитини ОСОБА_3 , а тому позов про визнання батьківства є обґрунтованим та таким, що підлягає задоволенню.
На підставі викладеного, керуючись статтями 121, 128, 129, 133-135 СК України, статтями 4, 12, 13, 19, 42, 48, 76, 81, 82, 83, 95, 133, 141, 258, 259, 263-265, 268, 280-284, 354 ЦПК України, суд

УХВАЛИВ:
Задовольнити позов ОСОБА_1 до ОСОБА_2 , третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору – Подільський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), про визнання батьківства.
Визнати ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Внести зміни до актового запису № 1627 від 04.09.2012 про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , складеного Центральним відділом державної реєстрації актів цивільного стану Головного управління юстиції у Кіровоградській області, виключивши відомості про батька дитини – ОСОБА_4 , та зазначивши батьком дитини ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , змінивши прізвище дитини з « ОСОБА_7 » на « ОСОБА_8 ».
Апеляційна скарга подається до Кропивницького апеляційного суду протягом тридцяти днів. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження: на рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Учасники справи:

позивач – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , РНОКПП НОМЕР_3 , адреса місця реєстрації: АДРЕСА_1 ;
відповідач – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_2 ., РНОКПП НОМЕР_4 , останнє відоме місце реєстрації: АДРЕСА_2 (знятий 13.05.2020 із вибуттям по місту Кропивницькому); фактичне місце проживання: АДРЕСА_1 ;
третя особа – Подільський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у місті Кропивницькому Південного міжрегіонального управління міністерства юстиції (м. Одеса), ЄДРПОУ 24144761, адреса: м. Кропивницький, вул. Ліпатова Андрія,10.

Суддя          Г.О. Підгірська