РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
Справа № 564/518/26 
05 березня 2026 року 
Костопільський районний суд Рівненської області 
в складі судді Снітчук Р.М.
за участі секретаря Ажнюк О.С.
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Костопіль у порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Костопільської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, 

в с т а н о в и в:
Позивач у поданій позовній заяві покликається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її матір ОСОБА_2 .
До складу спадщини, яка відкрилася внаслідок її смерті, входять земельні ділянки, належні спадкодавцю на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії IV-РВ № 011315 від 07.11.2003. 
Відповідно до заповіту, вчиненого спадкодавцем ОСОБА_2 від 03.02.2000 року, посвідченого секретарем Підлужненської сільської ради Костопільського району Рівненської області, вона заповіла належне їй майно в рівних частинах ОСОБА_1 та ОСОБА_3 . 
Спадщини після смерті ОСОБА_2 ніхто не прийняв, спадкова справа не заводилася. 
Позивач вказує, що є спадкоємцем за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 . 
На даний час має намір оформити спадщину, однак у позасудовому порядку цього зробити не може, оскільки, пропустила встановлений законом шестимісячний строк для її прийняття та виявлені розбіжності у документах, які підтверджують їх родинні стосунки. Зокрема, у свідоцтві про її народження матір`ю вказана ОСОБА_4 , а в свідоцтві про смерть – ОСОБА_2 . 
Зазначає, що строк для подання заяви про прийняття спадщини пропустила з поважних причин, оскільки їй не було відомо про факт неприйняття спадщини іншими спадкоємцями, її сестрою ОСОБА_3 а також про наявність заповіту, вчиненого на її користь. Про те, що спадкова справа після смерті матері ОСОБА_2 не заводилася дізналася лише після звернення до нотаріуса у грудні 2025 року.
Просила встановити факт родинних відносин між нею та ОСОБА_2 , встановивши, що вона є її матір`ю та визначити додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом після смерті матері ОСОБА_2 – три місяці.
У судове засідання позивач ОСОБА_1 та її представник адвокат Артерчук Л.В. не з`явилися, подали письмову заяву про розгляд справи у їх відсутності, заявлені вимоги підтримали та просили їх задовольнити.
Представник відповідача Костопільської міської ради у судове засідання не з`явився, подав письмову заяву про визнання позовних вимог та просив розгляд справи здійснювати за його відсутності. 
Враховуючи те, що визнання відповідачем позову не суперечить закону та не порушує прав, свобод чи інтересів інших осіб, суд вважає за можливе відповідно до положень ч. 3, ч. 4 ст. 200, ч. 4 ст. 206 ЦПК України ухвалити рішення у справі про задоволення позову у підготовчому засіданні. 
Дослідивши письмові докази у справі, суд вважає заявлені вимоги обґрунтованими і такими, що підлягають до задоволення. 
Статтею 1216 ЦК України визначено, що спадкуванням є перехід прав і обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Відповідно до ст. 1217 ЦК України  спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно до ст. 1223 ЦК України право на спадкування мають особи, визначені у заповіті. 
У разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу.
Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини. 
Статтею 1233 ЦК України визначено, що заповітом є особисте розпорядження фізичної особи на випадок своєї смерті.
Судом встановлено, що згідно до заповіту від 03 лютого 2000 року, посвідченого секретарем Підлужненської сільської ради Костопільського району Рівненської області Веселовською Л.М., зареєстрованого в реєстрі за № 36, ОСОБА_2 заповіла все належне їй майно в рівних частках ОСОБА_1 (позивачу у справі) та ОСОБА_3 . 
Спадкодавець ОСОБА_2 померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується свідоцтвом про смерть від 27.06.2016, виданим виконавчим комітетом Підлужненської сільської ради Костопільського району Рівненської області, серії НОМЕР_1 .
Із довідки Підлужненського старостинського округу Костопільської міської ради № 149/02-08 від 28.02.2023 вбачається, що на час відкриття спадщини ОСОБА_2 була зареєстрована та проживала одна по АДРЕСА_1 .
З інформаційної довідки зі Спадкового реєстру № 83509020 від 05.12.2025 вбачається, що спадкова справа після смерті ОСОБА_2 не заводилася, свідоцтва про право на спадщину не видавалися.
Відповідно до ст. 1223 ЦК України позивач є спадкоємцем за заповітом після смерті ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 . 
До складу спадщини, яка відкрилася після смерті ОСОБА_2 , входить житловий будинок по АДРЕСА_1 , земельна ділянка для його обслуговування, які рахуються за спадкодавцем згідно погосподарського обліку, що підтверджується довідкою Підлужненського старостинського округу № 150/02-08 від 28.02.2023, а також земельні ділянки, належні спадкодавцю на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії IV-РВ № 011315 від 07.11.2003. 
Також встановлено, що у документах, які підтверджують родинність стосунків позивача із спадкодавцем ОСОБА_2 , виявлено розбіжності у написанні по батькові спадкодавця, зокрема у свідоцтві про народження позивача по батькові її матері вказано « ОСОБА_5 », замість « ОСОБА_6 », що не відповідає свідоцтву про її смерть. 
Разом із тим родинність їх стосунків доводиться свідоцтвом про народження позивача, виданим повторно 10.11.2008, серія НОМЕР_2 , в якому її батьками вказано ОСОБА_7 та ОСОБА_4 , свідоцтвом про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 від 27.11.1971, згідно якого позивач після реєстрації шлюбу із ОСОБА_8 27.11.1971 р. змінила прізвище на ОСОБА_9 .
Із свідоцтва про одруження вбачається, що батьки позивача ОСОБА_7 та ОСОБА_10 зареєстрували шлюб 05.11.1947 року. 
У свідоцтві про народження матері позивача вона зазначена – ОСОБА_11 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , її батьками вказані ОСОБА_12 та ОСОБА_13 , що також підтверджується архівною довідкою Державного архіву Рівненської області від 14.01.2026 № 43/01-28/26, копією з метричної книги за 1925 рік. 
Також встановлено, що після смерті ОСОБА_2 залишилася спадщина, до складу якої входять земельні ділянки, належні спадкодавцю на підставі державного акту на право власності на земельну ділянку серії ІV-РВ № 011315 від 07.11.2003. 
Приватним нотаріусом Рівненського районного нотаріального округу Рівненської області Гладишем О.А. позивачу відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину після смерті матері ОСОБА_2 у зв`язку з пропуском нею шестимісячного строку для прийняття спадщини, а також наявності розбіжностей у документах, що підтверджують родинність їх стосунків, що підтверджується повідомленням нотаріуса № 150\01-16 від 05.12.2025. 
Відповідно до ч. 1, ч. 2 ст. 1269 ЦК України спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
Згідно до ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. 
Судом встановлено, що позивач має намір оформити спадщину, однак свідоцтва про право на спадщину за законом отримати не має можливості у зв`язку з пропуском встановленого законом строку для її прийняття.
Разом з тим, судом встановлено, що у визначений законом строк позивач спадщини не прийняла з об`єктивних причин, які пов`язані з непереборними, істотними труднощами, що виникли для нього, у зв`язку з тим, що про наявність заповіту, а також спадкового майна, неприйняття спадщини іншими спадкоємцями їй стало відомо лише з повідомлення приватного нотаріуса Рівненського районного нотаріального округу Гладиша О.А. 05.12.2025. 
Згідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Такий правовий висновок висловлений Верховним Судом України у постанові від 23 серпня 2017 року № 6-1320цс17.
У постанові Верховного Суду від 26.06.2019 року, у справі № 565\1145\17, висловлено правову позицію, якою розширено перелік поважних причин пропуску прийняття спадщини, зокрема зазначено, що якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. При цьому необхідно виходити з того, що поважними є причини, пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Поважними причинами пропуску строку визнається у тому числі необізнаність спадкоємців про наявність заповіту.
При вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.
Судом встановлено, що позивач була необізнана про наявність заповіту, вчиненого на її користь, неприйняття спадщини іншими спадкоємцями, оскільки спадкова справа після смерті спадкодавця ОСОБА_2 нотаріусом не заводилася, жодних повідомлень спадкоємців нотаріусом не здійснювалося, що свідчить про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини та відповідно до частини третьої статті 1272 ЦК України є підставою для визначення їй додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
За наведених обставин суд дійшов висновку про обґрунтованість заявлених вимог, вважає причини пропуску позивачем строку звернення за прийняттям спадщини поважними і відповідно до ч. 3 ст. 1272 ЦК України визначає їй додатковий строк, достатній для подання заяви про прийняття спадщини.
На підставі викладеного та керуючись ст. 1217, 1261, 1268, 1269, 1270, 1272 ЦК України, ст. 10 - 13, 81, 89, 258, 259, 263-265, 268 ЦПК України, 

у х в а л и в:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Костопільської міської ради про встановлення факту, що має юридичне значення, визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини – задовольнити.
Встановити факт, що ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , є матір`ю ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_4 .
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк – три місяці, з дня набрання рішенням суду законної сили, для подання заяви про прийняття спадщини після смерті матері ОСОБА_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Судові витрати залишити за позивачем.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржене безпосередньо до Рівненського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне рішення або ухвала суду не були вручені у день його (її) проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження рішення суду - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Строк на апеляційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині другій статті 358 цього Кодексу.
Інформація про сторони:
Позивач – ОСОБА_1 , проживає АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_4 .
Відповідач – Костопільська міська рада, вул. Свободи,3, м. Костопіль Рівненського району Рівненської області, ЄДРПОУ 04057669.
Повний текст рішення складено 05 березня 2026 року.

Суддя: Р. М. Снітчук