КИЇВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД  	
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
15 квітня 2026 року м. Київ №320/36860/23
Суддя Київського окружного адміністративного суду Лисенко В.І., розглянувши у порядку письмового провадження адміністративну справу за позовом Полтавського державного аграрного університету до Антимонопольного комітету України, третя особа: Товариство з обмеженою відповідальністю "М3-Консалт" про визнання протиправним та скасування рішення,
в с т а н о в и в:
До Київського окружного адміністративного суду звернувся Полтавський державний аграрний університет з позовом до Антимонопольного комітету України, у якому просить суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення Комісії Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель від 15.08.2023 № 12788-р/пк-пз в частині питань № 1, 2, 3 мотивувальної частини.
Позивач позовні вимоги тим, що ним 27.07.2023 було розпочато процедуру закупівлі консультаційних послуг у сфері публічних закупівель, при цьому тендерна документація була розроблена відповідно до вимог Закону України «Про публічні закупівлі» та з урахуванням особливостей здійснення закупівель в умовах воєнного стану . На думку позивача, встановлені у тендерній документації вимоги щодо наявності у працівників учасника відповідної освіти у сфері публічних закупівель, досвіду аналітичної роботи та виконання аналогічних договорів є обґрунтованими, співмірними предмету закупівлі та спрямованими на досягнення легітимної мети – отримання якісних консультаційних послуг. Позивач стверджує, що такі вимоги не є дискримінаційними, оскільки: поширюються на невизначене коло потенційних учасників; відповідають специфіці предмета закупівлі; прямо допускаються частиною третьою статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», яка надає замовнику право включати до тендерної документації іншу необхідну інформацію. Крім того, позивач вказує, що невідповідність окремого учасника (ТОВ «МЗ-КОНСАЛТ») встановленим вимогам не може свідчити про їх дискримінаційний характер, а навпаки — підтверджує необхідність таких вимог для забезпечення якості послуг. Також позивач наголошує, що скарга ТОВ «МЗ-КОНСАЛТ» фактично була спрямована на адаптацію тендерної документації під власні можливості, що є проявом зловживання правом на оскарження, забороненим законодавством. Позивач вважає, що Комісія, приймаючи оскаржуване рішення, не врахувала належним чином надані пояснення та докази, не здійснила повного та об`єктивного аналізу обставин справи, а також безпідставно дійшла висновку про дискримінаційний характер умов тендерної документації. З огляду на викладене, позивач вважає, що рішення Комісії від 15.08.2023 №12788-р/пк-пз є необґрунтованим, прийнятим з порушенням норм матеріального права та таким, що підлягає скасуванню.
Ухвалою суду від 06.11.2023 відкрито спрощене позовне провадження у справі та вирішено здійснювати її розгляд без повідомлення (виклику) сторін та проведення судового засідання за наявними у справі матеріалами.
Антимонопольний комітет України заперечує проти позову та зазначає, що діяв у межах повноважень, визначених статтею 18 Закону України «Про публічні закупівлі». За результатами розгляду скарги встановлено порушення Замовником принципу недискримінації учасників, вимоги тендерної документації щодо наявності спеціалізованої освіти у сфері публічних закупівель, підтвердження знань через кредити ECT, є такими, що обмежують конкуренцію. Зазначені вимоги фактично звужують коло потенційних учасників, такі вимоги відносяться до кваліфікаційних критеріїв, але були неправомірно включені до технічних характеристик предмета закупівлі. Тому, на думку відповідача, рішення Комісії є законним та обґрунтованим.
Позивач заперечує доводи відповідача та зазначає, що вимоги тендерної документації відповідають ч. 3 ст. 22 Закону та є правом Замовника. На думку позивача, відсутність у скаржника відповідних працівників не свідчить про дискримінаційність вимог. Скаржник мав можливість залучити необхідних фахівців. Рішення АМКУ фактично створює практику підлаштування тендерної документації під окремого учасника. Позивач наголосив на тому, що вимоги щодо освіти та досвіду є співмірними предмету закупівлі та відповідач не спростував доводи позивача й не навів належного обґрунтування дискримінаційності вимог.
Третя особа не скористалася правом подачі пояснень щодо предмету спору. 
Розглянувши подані документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши усі фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, об`єктивно оцінивши докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд встановив наступне.
Судом встановлено, що 27.07.2023 Полтавським державним аграрним університетом (далі — Позивач, Замовник) розпочато процедуру закупівлі за предметом: «Консультаційні послуги з питань підприємницької діяльності та управління» (код ДК 021:2015: 79410000-1) шляхом проведення відкритих торгів з особливостями.
Тендерна документація була оприлюднена в електронній системі закупівель та містила, зокрема, вимоги до учасників щодо: наявності працівників відповідної кваліфікації; підтвердження освіти у сфері публічних закупівель або наявності відповідної кількості кредитів ECTS; наявності досвіду виконання аналогічних договорів; наявності досвіду аналітичної роботи у сфері публічних закупівель.
Участь у зазначеній процедурі закупівлі мали намір взяти, зокрема, суб`єкти господарювання, серед яких — ТОВ «МЗ-КОНСАЛТ» (далі — третя особа, скаржник).
Разом з тим, ТОВ «МЗ-КОНСАЛТ» дійшло висновку про неможливість належної участі у процедурі закупівлі у зв`язку з встановленими Замовником вимогами, які, на його думку, є дискримінаційними, зокрема в частині обов`язкової наявності спеціалізованої освіти у сфері публічних закупівель; підтвердження навчання за системою ECTS із визначеною кількістю кредитів; неврахування альтернативних способів підтвердження кваліфікації (сертифікати, досвід, практика) . 
У зв`язку з цим 01.08.2023 ТОВ «МЗ-КОНСАЛТ» подало скаргу до Антимонопольного комітету України через електронну систему закупівель.
Рішенням Комісії АМКУ від 03.08.2023 № 12023-р/пк-пз скаргу було прийнято до розгляду та витребувано пояснення від Замовника.
За результатами розгляду скарги, Комісією АМКУ прийнято рішення від 15.08.2023 № 12788-р/пк-пз, яким скаргу ТОВ «МЗ-КОНСАЛТ» частково задоволено; встановлено, що окремі вимоги тендерної документації є такими, що обмежують конкуренцію та мають дискримінаційний характер; зобов`язано Замовника внести зміни до тендерної документації з метою усунення порушень.
Не погоджуючись із прийнятим рішенням органу оскарження, позивач звернувся до суду з даним адміністративним позовом про його скасування.
Всебічно і повно з`ясувавши фактичні обставини справи, на яких ґрунтується позов, дослідивши надані позивачем та відповідачем докази, суд приходить до наступних висновків.
Відповідно до пунктів 8, 28, 29, 30 частини першої статті 1 Закону України «Про публічні закупівлі» (у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин):
забезпечення тендерної пропозиції - надання забезпечення виконання зобов`язань учасника перед замовником, що виникли у зв`язку з поданням тендерної пропозиції, у вигляді такого забезпечення, як гарантія
тендер (торги) - здійснення конкурентного відбору учасників з метою визначення переможця торгів згідно з процедурами, установленими цим Законом (крім переговорної процедури закупівлі);
тендерна документація - документація щодо умов проведення публічних закупівель, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу на веб-порталі Уповноваженого органу та авторизованих електронних майданчиках. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав;
тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
Статтею 3 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Частиною третьою статті 7 Закону України «Про публічні закупівлі» передбачено, що центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, здійснює контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією, цим Законом та іншими законами України. Антимонопольний комітет України та Рахункова палата здійснюють контроль у сфері публічних закупівель у межах своїх повноважень, визначених Конституцією та законами України. Органи, уповноважені на здійснення контролю у сфері закупівель, не мають права втручатися у проведення процедур закупівель.
Згідно з частиною третьою статті 8 Закону України «Про публічні закупівлі» Антимонопольний комітет України як орган оскарження з метою неупередженого та ефективного захисту прав та законних інтересів осіб, пов`язаних з участю у процедурах закупівлі, утворює постійно діючу адміністративну колегію (колегії) з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель. Рішення постійно діючої адміністративної колегії (колегій) приймаються від імені Антимонопольного комітету України.
Постійно діюча адміністративна колегія (колегії) Антимонопольного комітету України з розгляду скарг про порушення законодавства у сфері публічних закупівель діє у складі трьох державних уповноважених Антимонопольного комітету України. Голова постійно діючої адміністративної колегії Антимонопольного комітету України повинен мати вищу освіту.
Член постійно діючої адміністративної колегії (колегій), який є пов`язаною особою із суб`єктом оскарження або замовником, не може брати участі в розгляді та прийнятті рішень щодо такої скарги і повинен бути замінений на час розгляду і прийняття рішення щодо такої скарги іншим державним уповноваженим Антимонопольного комітету України, що визначається Головою Антимонопольного комітету України.
Порядок діяльності постійно діючої адміністративної колегії (колегій) встановлюється відповідно до Закону України «Про Антимонопольний комітет України», якщо інше не встановлено цим Законом.
Абзацом першим частини першої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» скарга до органу оскарження подається суб`єктом оскарження у формі електронного документа через електронну систему закупівель. Після розміщення скарги суб`єктом оскарження в електронній системі закупівель скарга автоматично вноситься до реєстру скарг і формується її реєстраційна картка. Скарга разом з реєстраційною карткою в день розміщення суб`єктом оскарження автоматично оприлюднюється на веб-порталі Уповноваженого органу.
Відповідно до абзацу 1 частини третьої статті 12 Закону України «Про публічні закупівлі» електронна система закупівель повинна бути загальнодоступною та гарантувати недискримінацію, рівні права під час реєстрації всім заінтересованим особам та рівний доступ до інформації всім особам, обмін і збереження інформації та документів має відбуватися з гарантуванням непорушності даних про учасників і їхніх пропозицій під час проведення процедури закупівлі та їх конфіденційність до моменту розкриття тендерних пропозицій.
Відповідно до статті 20 Закону України «Про публічні закупівлі» відкриті торги є основною процедурою закупівлі. Під час проведення процедури відкритих торгів тендерні пропозиції мають право подавати всі зацікавлені особи. Для проведення процедури закупівлі має бути подано не менше двох пропозицій.
Згідно з частинами першою, другою, абзацом 1 частини третьої статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник вимагає від учасників подання ними документально підтвердженої інформації про їх відповідність кваліфікаційним критеріям. Замовник установлює один або декілька з таких кваліфікаційних критеріїв: наявність обладнання та матеріально-технічної бази; наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід; наявність документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.
Визначені замовником згідно з цією статтею кваліфікаційні критерії та перелік документів, що підтверджують інформацію учасників про відповідність їх таким критеріям, зазначаються в тендерній документації та вимагаються під час проведення переговорів з учасником (у разі застосування переговорної процедури закупівлі).
Відповідно до статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником на веб-порталі Уповноваженого органу для загального доступу.
Тендерна документація повинна містити:
1) інструкцію з підготовки тендерних пропозицій;
2) один або декілька кваліфікаційних критеріїв до учасників відповідно до статті 16, вимоги, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформацію про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність вимогам статті 17 у разі, якщо така інформація міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним;
3) інформацію про необхідні технічні, якісні та кількісні характеристики предмета закупівлі, у тому числі відповідну технічну специфікацію (у разі потреби - плани, креслення, малюнки чи опис предмета закупівлі). При цьому технічна специфікація повинна містити: детальний опис товарів, робіт, послуг, що закуповуються, у тому числі їх технічні та якісні характеристики; вимоги щодо технічних і функціональних характеристик предмета закупівлі у разі, якщо опис скласти неможливо або якщо доцільніше зазначити такі показники; посилання на стандартні характеристики, вимоги, умовні позначення та термінологію, пов`язану з товарами, роботами чи послугами, що закуповуються, передбачені існуючими міжнародними або національними стандартами, нормами та правилами. Технічна специфікація не повинна містити посилання на конкретну торговельну марку чи фірму, патент, конструкцію або тип предмета закупівлі, джерело його походження або виробника. У разі якщо таке посилання є необхідним, воно повинно бути обґрунтованим, а специфікація повинна містити вираз "або еквівалент". Технічні, якісні характеристики предмета закупівлі повинні передбачати необхідність застосування заходів із захисту довкілля;
4) кількість товару та місце його поставки;
5) місце, де повинні бути виконані роботи чи надані послуги, їх обсяги;
6) строки поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
7) проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов;
8) опис окремої частини або частин предмета закупівлі (лота), щодо яких можуть бути подані тендерні пропозиції, у разі якщо учасникам дозволяється подати тендерні пропозиції стосовно частини предмета закупівлі (лота);
9) перелік критеріїв та методику оцінки тендерних пропозицій із зазначенням питомої ваги критеріїв. Опис методики оцінки за критерієм "ціна" повинен містити інформацію про врахування податку на додану вартість (ПДВ);
10) строк, протягом якого тендерні пропозиції вважаються дійсними, але не менше ніж 90 днів з дати розкриття тендерних пропозицій;
11) інформацію про валюту, у якій повинна бути розрахована і зазначена ціна тендерної пропозиції;
12) інформацію про мову (мови), якою (якими) повинні бути складені тендерні пропозиції;
13) зазначення кінцевого строку подання тендерних пропозицій;
14) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
15) розмір, вид, строк та умови надання, умови повернення та неповернення забезпечення виконання договору про закупівлю (якщо замовник вимагає його надати);
16) прізвище, ім`я та по батькові, посаду та адресу однієї чи кількох посадових осіб замовника, уповноважених здійснювати зв`язок з учасниками;
17) у разі закупівлі робіт - вимогу про зазначення учасником у тендерній пропозиції інформації (повне найменування та місцезнаходження) щодо кожного суб`єкта господарювання, якого учасник планує залучати до виконання робіт як субпідрядника в обсязі не менше ніж 20 відсотків від вартості договору про закупівлю.
Тендерна документація може містити також іншу інформацію відповідно до законодавства, яку замовник вважає за необхідне до неї включити.
Тендерна документація може містити опис та приклади формальних (несуттєвих) помилок, допущення яких учасниками не призведе до відхилення їх пропозицій.
Формальними (несуттєвими) вважаються помилки, що пов`язані з оформленням тендерної пропозиції та не впливають на зміст пропозиції, а саме - технічні помилки та описки.
Тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.
Частиною 1 статті 25 Закону України «Про публічні закупівлі» встановлено, що тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.
У відповідності до пункту 4 частини 1 статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.
Відповідно до частини третьої статті 22 Закону тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Відповідно до пункту другого частини першої статті 31 Закону Замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель, зокрема, якщо: тендерна пропозиція учасника не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Зазначена норма Закону є імперативною та не передбачає виключень. Відхилення тендерних пропозицій учасників процедури закупівлі у разі наявності зазначених вище підстав є обов`язком Замовника.
Як встановлено судом, предметом спору є правомірність рішення Комісії Антимонопольного комітету України від 15.08.2023 № 12788-р/пк-пз в частині питань № 1, 2, 3 мотивувальної частини, прийнятого за наслідком розгляду скарги ТОВ «МЗ-Консалт». 
Відповідно до частини шістнадцятої статті 18 Закону України «Про публічні закупівлі» орган оскарження розглядає скаргу та приймає рішення в межах доводів скарги та на підставі інформації, розміщеної в електронній системі закупівель.
З матеріалів справи вбачається, що суд зазначає, що відповідно до пункту 24 Особливостей здійснення публічних закупівель замовник самостійно та безоплатно через авторизований електронний майданчик оприлюднює в електронній системі закупівель оголошення про проведення відкритих торгів та тендерну документацію у порядку та строки, визначені законодавством.
Згідно з пунктом 28 Особливостей тендерна документація формується замовником відповідно до вимог статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі» з урахуванням встановлених особливостей.
Відповідно до частини першої статті 22 Закону тендерна документація оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення процедури закупівлі в електронній системі закупівель для загального доступу, що забезпечує відкритість та прозорість процедури закупівлі.
Порядок оскарження процедур закупівель визначений статтею 18 Закону України «Про публічні закупівлі» та пунктами 55– 60 Особливостей, згідно з якими скарга подається суб`єктом оскарження в електронній формі через електронну систему закупівель із додаванням відповідних доказів та за умови сплати встановленої плати.
При цьому пунктом 59 Особливостей передбачено, що скарги щодо умов тендерної документації можуть бути подані з моменту оприлюднення оголошення про проведення відкритих торгів, але не пізніше визначеного строку до кінцевої дати подання тендерних пропозицій. Після спливу такого строку оскарженню підлягають лише зміни до тендерної документації у визначених законом межах.
Крім того, пунктом 60 Особливостей встановлено, що після закінчення строку подання скарг не підлягають оскарженню ті положення тендерної документації, які не були оскаржені у встановлений строк.
Суд також враховує, що відповідно до статті 5 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються на засадах, зокрема, добросовісної конкуренції, відкритості та прозорості, а також недискримінації учасників і рівного ставлення до них.
Частиною другою статті 5 Закону прямо встановлено, що всі учасники процедур закупівель беруть участь у них на рівних умовах, а замовникам забороняється встановлювати дискримінаційні вимоги.
Отже, одним із ключових принципів здійснення публічних закупівель є принцип недискримінації учасників, який полягає у забезпеченні рівного доступу всіх потенційних учасників до участі у процедурі закупівлі та недопущенні встановлення вимог, що обмежують конкуренцію.
Таким чином, замовник, формуючи тендерну документацію, зобов`язаний дотримуватися вимог законодавства та не допускати встановлення умов, які можуть призвести до необґрунтованого обмеження кола учасників або створення переваг окремим суб`єктам господарювання.
Судом встановлено, що Додатком 1 до тендерної документації Замовника визначено технічні, якісні та інші характеристики предмета закупівлі, зокрема вимоги щодо підтвердження кваліфікації працівників учасника.
Зокрема, учасникам процедури закупівлі було встановлено обов`язок надати у складі тендерної пропозиції документи, які підтверджують наявність: вищої освіти за напрямком/спеціальністю у сфері публічних (державних) закупівель, або документів, що підтверджують отримання визначеної кількості кредитів за Європейською кредитною трансферно-накопичувальною системою, а саме: не менше 5 кредитів за напрямами «електронні закупівлі», «процедури закупівель» або «основи публічних закупівель»; не менше 3 кредитів за напрямом «запобігання оскарженню в публічних закупівлях». 
Оцінюючи правомірність встановлення зазначених вимог, суд виходить із такого.
Відповідно до статті 5 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються, зокрема, на засадах недискримінації учасників та рівного ставлення до них, а замовникам забороняється встановлювати дискримінаційні вимоги.
Згідно з частиною четвертою статті 22 Закону тендерна документація не повинна містити вимог, що обмежують конкуренцію та призводять до дискримінації учасників.
Разом з тим, суд встановив, що Замовником не наведено належного обґрунтування необхідності встановлення саме таких вузькоспеціалізованих вимог до освіти та підтвердження кваліфікації учасників.
Зазначені вимоги фактично обмежують можливість участі у процедурі закупівлі лише тими суб`єктами господарювання, які мають працівників із відповідною освітою саме у сфері публічних закупівель або документально підтвердженою кількістю кредитів ECTS за визначеними напрямами.
Водночас, чинне законодавство не встановлює обов`язковості наявності саме такої освіти або відповідних кредитів для надання консультаційних послуг у сфері підприємницької діяльності та управління, у тому числі у сфері публічних закупівель.
Більше того, як убачається з положень статті 11 Закону України «Про публічні закупівлі», навіть до уповноваженої особи, яка безпосередньо здійснює організацію та проведення процедур закупівель, не встановлено вимог щодо наявності спеціалізованої освіти саме у сфері публічних закупівель або певної кількості кредитів ECTS.
Законодавець передбачає лише наявність вищої освіти, як правило юридичної або економічної, а також можливість підтвердження рівня знань шляхом проходження відповідного тестування.
Отже, встановлення Замовником більш жорстких вимог до учасників процедури закупівлі, ніж ті, що визначені для уповноважених осіб у сфері закупівель, є непропорційним та таким, що не має належного нормативного обґрунтування.
За таких обставин суд дійшов висновку, що встановлені Замовником вимоги звужують коло потенційних учасників, штучно обмежують конкуренцію та мають дискримінаційний характер.
Таким чином, дії Замовника щодо включення до тендерної документації зазначених вимог суперечать положенням статті 5 та частини четвертої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі».
З огляду на викладене, висновки органу оскарження про наявність порушень у діях Замовника та необхідність внесення змін до тендерної документації є обґрунтованими та такими, що відповідають вимогам законодавства.
Судом також встановлено, що Додатком 2 до тендерної документації Замовника визначено кваліфікаційні критерії до учасників процедури закупівлі відповідно до статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі», а також спосіб їх документального підтвердження.
Зокрема, Замовником передбачено обов`язок учасників надати довідку у довільній формі про наявність працівників відповідної кваліфікації (не менше однієї особи), які мають необхідні знання та досвід для надання послуг, що є предметом закупівлі.
У зазначеній довідці учасник повинен вказати прізвище, ім`я, по батькові, посаду таких осіб, інформацію щодо їх освіти, спеціальності, кваліфікації, навчального закладу, а також конкретні функції, які вони виконуватимуть у межах договору.
Крім того, тендерною документацією встановлено обов`язкову вимогу щодо наявності у таких працівників досвіду роботи саме у сфері виконання функцій перевірок закупівель, при цьому загальний стаж роботи за цим напрямком має становити не менше одного року.
Оцінюючи правомірність встановлення зазначених вимог, суд виходить із такого.
Відповідно до частини першої статті 5 Закону України «Про публічні закупівлі» закупівлі здійснюються, зокрема, за принципами недискримінації учасників та рівного ставлення до них.
Частиною четвертою статті 5 Закону встановлено, що замовники не мають права встановлювати дискримінаційні вимоги до учасників.
Водночас частиною четвертою статті 22 Закону передбачено, що тендерна документація не повинна містити вимог, які обмежують конкуренцію або призводять до дискримінації учасників.
Суд зазначає, що хоча замовник має право встановлювати кваліфікаційні критерії відповідно до статті 16 Закону, такі критерії повинні бути об`єктивно необхідними, пропорційними предмету закупівлі та не призводити до необґрунтованого обмеження кола потенційних учасників.
Разом з тим, як встановлено судом, Замовником не надано належного обґрунтування необхідності встановлення вимоги щодо наявності у працівників учасника саме досвіду роботи у сфері виконання функцій перевірок закупівель та стажу за цим напрямком не менше одного року.
Зазначена вимога фактично звужує коло потенційних учасників лише до тих суб`єктів господарювання, які мають працівників із специфічним досвідом саме у сфері перевірок закупівель, що не є єдино можливим підтвердженням здатності надавати консультаційні послуги у сфері публічних закупівель.
При цьому інші суб`єкти господарювання, які мають належний досвід у сфері консалтингу, юридичного супроводу або організації закупівель, однак не мають досвіду саме перевірок закупівель, фактично позбавляються можливості участі у процедурі закупівлі.
Також, судом встановлено, що Додатком 2 до тендерної документації Замовника визначено кваліфікаційні критерії до учасників відповідно до статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема щодо наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічних договорів.
Зокрема, Замовником передбачено обов`язок учасників надати довідку про наявність досвіду виконання не менше двох аналогічних договорів за предметом закупівлі — інформаційно-консультаційні послуги у сфері публічних закупівель за кодом ДК 021:2015: 79410000-1, із зазначенням реквізитів таких договорів, а також копії відповідних договорів і документів, що підтверджують їх виконання.
Крім того, тендерною документацією встановлено, що такі договори повинні бути укладені саме із замовниками у розумінні Закону України «Про публічні закупівлі».
Оцінюючи правомірність встановлення зазначених вимог, суд виходить із такого.
Відповідно до статті 16 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник має право встановлювати кваліфікаційні критерії, зокрема щодо наявності документально підтвердженого досвіду виконання аналогічного договору.
Разом з тим, такі вимоги повинні бути об`єктивно необхідними, пропорційними предмету закупівлі та не призводити до необґрунтованого обмеження конкуренції.
Суд встановив, що Замовником не надано належного обґрунтування необхідності встановлення вимоги щодо наявності саме двох аналогічних договорів, укладених виключно із замовниками у розумінні Закону України «Про публічні закупівлі».
Зазначена вимога фактично обмежує коло потенційних учасників лише тими суб`єктами господарювання, які мають досвід співпраці саме з державними замовниками, водночас виключаючи можливість участі суб`єктів, які мають аналогічний досвід у приватному секторі або в інших сферах господарської діяльності.
Крім того, встановлення вимоги щодо наявності саме двох аналогічних договорів є більш жорстким критерієм, ніж передбачено Законом, який визначає можливість підтвердження досвіду виконання аналогічного договору без встановлення обов`язкової кількості таких договорів.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду від 12.08.2021 у справі № 640/4699/19, в якій зазначено, що законодавством не передбачено встановлення обмежень щодо кількості аналогічних договорів, а передбачено лише можливість підтвердження наявності досвіду виконання аналогічного договору.
Отже, встановлення Замовником вимоги щодо наявності не менше двох аналогічних договорів, укладених саме із замовниками у розумінні Закону, є непропорційним та таким, що безпідставно звужує коло потенційних учасників процедури закупівлі.
За таких обставин суд погоджується з висновками органу оскарження про те, що зазначені вимоги мають дискримінаційний характер та порушують принципи здійснення публічних закупівель, визначені статтею 5 Закону України «Про публічні закупівлі».
Таким чином, дії Замовника в цій частині суперечать вимогам статті 5 та частини четвертої статті 22 Закону України «Про публічні закупівлі», а висновки Антимонопольного комітету України щодо необхідності внесення змін до тендерної документації є обґрунтованими та правомірними.
З огляду на викладене, висновки Антимонопольного комітету України про необхідність внесення змін до тендерної документації в цій частині є обґрунтованими та такими, що відповідають вимогам законодавства.
За таких обставин суд погоджується з висновками органу оскарження про наявність порушень у діях Замовника та обґрунтованість вимоги щодо усунення виявлених невідповідностей шляхом внесення відповідних змін до тендерної документації.
Отже, рішення Антимонопольного комітету України у цій частині є правомірним, прийнятим у межах наданих повноважень та з дотриманням вимог законодавства.
При цьому, суд критично оцінює доводи позивача щодо правомірності встановлення спірних вимог тендерної документації та вважає їх необґрунтованими з огляду на таке.
Посилання позивача на те, що встановлені вимоги спрямовані на забезпечення належної якості послуг, не можуть бути прийняті судом, оскільки сам по собі намір забезпечити якість не звільняє замовника від обов`язку дотримуватись принципів здійснення публічних закупівель, зокрема принципу недискримінації учасників.
Суд зазначає, що позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про об`єктивну необхідність встановлення саме таких вимог, зокрема щодо обов`язкової наявності вузькоспеціалізованої освіти або відповідної кількості кредитів ECTS; наявності досвіду роботи саме у сфері перевірок закупівель; наявності не менше двох аналогічних договорів, укладених виключно із замовниками у розумінні Закону. 
Доводи позивача про те, що зазначені вимоги є правом замовника в межах встановлення кваліфікаційних критеріїв, суд відхиляє, оскільки таке право не є абсолютним та підлягає обмеженню вимогами законодавства щодо недопущення дискримінації та необґрунтованого обмеження конкуренції.
Крім того, твердження позивача про можливість залучення учасниками необхідних фахівців не спростовує дискримінаційного характеру встановлених вимог, оскільки сама їх наявність вже обмежує коло потенційних учасників, які можуть відповідати таким критеріям.
Посилання позивача на те, що вимоги тендерної документації є однаковими для всіх учасників, також не можуть бути прийняті судом, оскільки рівність умов не виключає їх дискримінаційного характеру у випадку, якщо такі умови є надмірними або необґрунтованими.
Суд також відхиляє доводи позивача щодо неправомірності висновків органу оскарження, оскільки останнім здійснено належну оцінку умов тендерної документації на предмет їх відповідності принципам та нормам Закону України «Про публічні закупівлі».
За таких обставин суд дійшов висновку, що доводи позивача не спростовують встановлених судом обставин та правомірності оскаржуваного рішення, у зв`язку з чим підстав для їх врахування не вбачається.
Згідно частин 1, 2 статті 77 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України), кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Беручи до уваги вищенаведене в сукупності, проаналізувавши матеріали справи та надані сторонами докази, а також письмові доводи сторін, суд дійшов до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню.
Питання розподілу судових витрат, відповідно до норм статті 139 КАС України, судом не вирішується з огляду на відмову у задоволенні позовних вимог.
Керуючись статтями 9, 14, 73, 74, 75, 76, 77, 78, 90, 143, 242- 246, 250, 255 Кодексу адміністративного судочинства України, суд
в и р і ш и в:
Відмовити у задоволенні адміністративного позову. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті апеляційного провадження чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається до Шостого апеляційного адміністративного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
У разі оголошення судом лише вступної та резолютивної частини рішення, або розгляду справи в порядку письмового провадження, апеляційна скарга подається протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту рішення.

Суддя Лисенко В.І.