Справа № 588/2118/25
Номер провадження 2/573/242/26

ЗАОЧНЕ РІШЕННЯ
і м е н е м У к р а ї н и
07 квітня 2026 року     м. Білопілля
Білопільський районний суд Сумської області у складі:
головуючого судді – Черкашиної М.С.,
з участю секретаря – Півньової О.М.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в порядку спрощеного позовного провадження заочно цивільну справу за позовом Акціонерного товариства «Акцент-Банк» до ОСОБА_1 про стягнення заборгованості за кредитним договором,
в с т а н о в и в :
Основний зміст позову. 
02.12.2025 АТ «Акцент-Банк» через систему «Електронний суд» звернулося до Трростянецького районного суду Сумської області з позовом до ОСОБА_1 , в якому вказує, що 27.01.2025 між банком і ОСОБА_1 було укладено кредитний договір № ABH0CT155101737964147317, на підставі якого відповідачка отримала кредит у сумі 60000 грн на строк до 26.01.2030, зі сплатою відсотків за користування кредитом у розмірі 85% річних. Відповідачка належним чином взяті на себе зобов`язання не виконує, у зв`язку з чим станом на 01.12.2025 у неї утворилася заборгованість у розмірі 77580 грн 72 коп., з яких: 59239 грн 24 коп. – заборгованість за тілом кредиту, 17743 грн 31 коп. – заборгованість за процентами, 598 грн 17 коп. – пеня.
Посилаючись на викладене, позивач просить стягнути з ОСОБА_1 на користь банку вказану суму.
Процесуальні дії у справі.
Ухвалою судді Тростянецького районного суду Сумської області від 05.12.2025 справа була передана за підсудністю до Сумського районного суду Сумської області.
Ухвалою судді Сумського районного суду Сумської області від 05.01.2026 справа була передана за підсудністю до Білопільського районного суду Сумської області.
Ухвалою судді Білопільського районного суду Сумської області від 30.01.2026 відкрито провадження у справі та призначено її до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження з викликом сторін.
Заяви, клопотання.
У судове засідання представник позивача АТ «Акцент-Банк» - Шкапенко О.В. не з`явився, заявив клопотання про розгляд справи без участі представника банку, проти постановлення заочного рішення не заперечує (а. с. 4 зв., 6).
Відповідачка ОСОБА_1 у судове засідання також не з`явилася, хоча про час та місце розгляду справи повідомлена належним чином (а. с. 51). Про причини неявки суду не повідомила, відзив не подала.
За таких обставин, суд вважає за можливе розглянути справу за наявними у ній матеріалами, оскільки при підготовці справи до розгляду дотримано вимоги ЦПК України щодо належного повідомлення сторін про розгляд справи.
Статтею 280 ЦПК України передбачено, що в разі неявки в судове засідання відповідача, який належним чином повідомлений про дату, час та місце судового засідання, і від якого не надійшло повідомлення про причини неявки, суд може ухвалити заочне рішення на підставі наявних у справі доказів, якщо позивач не заперечує проти такого вирішення справи.
Враховуючи вищевикладене, а також те, що представник позивача проти заочного вирішення справи не заперечує, суд вважає за можливе ухвалити заочне рішення.
У зв`язку з неявкою в судове засідання учасників справи, на підставі частини другої статті 247 ЦПК України, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу судом не здійснювалося.

Фактичні обставини, встановлені судом.
27.01.2022 ОСОБА_1 підписала анкету-заяву про приєднання до Умов та Правил надання банківських послуг в «А-Банк», в якій вона підтвердила, що дана заява разом з Умовами та Правилами надання банківських послуг і тарифами, правилами користування, основними умовами обслуговування і кредитування, розташованими в рекламному буклеті, складають між нею і банком договір про надання банківських послуг. Також вона підтвердила, що ознайомилася з договором про надання банківських послуг до його укладення і згодна з його умовами, примірник договору про надання банківських послуг вона згодна отримати шляхом самостійної роздруківки з офіційного сайту www.a-bank.com.ua (а. с. 17 зв.).
У вказаній анкеті-заяві ОСОБА_1 просила вважати наведений зразок її цифрового підпису або його аналог обов`язковим при здійсненні операцій за всіма рахунками, які відкриті або будуть відкриті на їй в банку. Визнала, що електронний підпис є аналогом власноручного підпису та його накладення має рівнозначні юридичні наслідки із власноручним підписом на документах на паперових носіях. Підтвердила, що всі наступні правочини (у тому числі підписання договорів, угод, листів, повідомлень) можуть вчинятися нею та/або банком з використанням електронного підпису. 
Також ОСОБА_1 засвідчила генерацію ключової пари удосконаленого електронного підпису з особистим ключем і відповідним йому відкритим ключем, яка буде використовуватися нею для накладення удосконаленого електронного підпису у мобільному додатку Abank24 з метою засвідчення її дій згідно договору.
27.01.2025 між АТ «А-Банк» і ОСОБА_1 , шляхом підписання електронними підписами заяви про надання послуги «Швидка готівка» № ABH0CT155101737964147317, таблиці обчислення загальної вартості кредиту, паспорту споживчого кредиту «Швидка готівка» було укладено кредитний договір № ABH0CT155101737964147317, відповідно до умов якого ОСОБА_1 було надано кредит у сумі 60000 грн строком на 60 місяців з 27.01.2025 по 26.01.2030 включно, за фіксованою процентною ставкою в розмірі 85% річних, яка нараховується на залишок заборгованості за кожний календарний день, з погашенням заборгованості щомісячними платежами, які включають погашення кредиту і процентів, та які розраховуються за формулою визначеною в договорі (а. с. 8-12).
Сторони погодили, що у випадку порушення зобов`язань з погашення заборгованості, клієнт сплачує банку пеню в розмірі 0,07% (не менше 1 грн) від суми простроченої заборгованості по кредиту за кожен день прострочки, при цьому пеня за невиконання зобов`язання щодо повернення кредиту та процентів за ним не може перевищувати подвійної облікової ставки Національного банку України, що діяла в період, за який сплачується пеня, та не може бути більшою за 15% суми простроченого платежу.
Підписанням заяви про надання послуги «Швидка готівка» ОСОБА_1 погодилася, що ця заява разом з Умовами та правилами надання банківських послуг, що розміщені на сайті банку: www.a-bank.com.ua, таблицею обчислення загальної вартості кредиту, становлять договір, вона отримала їх примірники, вони їй зрозумілі та не потребують додаткового тлумачення.
У заяві про надання послуги «Швидка готівка», таблиці обчислення загальної вартості кредиту, паспорті споживчого кредиту вказано, що ці документи підписані ОСОБА_1 електронним підписом, що підтверджується протоколом створення та перевірки кваліфікованого та удосконаленого електронного підпису (а. с. 12).
Банк свої зобов`язання по договору виконав, надавши відповідачці кредит, у той же час, остання, скориставшись кредитними коштами, не виконує належним чином умови договору, у зв`язку з чим станом на 01.12.2025 у неї утворилася заборгованість у розмірі 77580 грн 72 коп., з яких: 59239 грн 24 коп. – загальний залишок заборгованості за тілом кредиту, 17743 грн 31 коп. – загальний залишок заборгованості за процентами, 598 грн 17 коп. – пеня (а. с. 12 зв.).
Норми права, які застосовує суд, мотиви їх застосування.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 Закону України «Про споживче кредитування» договір про споживчий кредит, договори про надання додаткових та/або супутніх послуг кредитодавцем і третіми особами та зміни до них укладаються у письмовій формі (у паперовому вигляді або у вигляді електронного документа, створеного згідно з вимогами, визначеними Законом України «Про електронні документи та електронний документообіг», а також з урахуванням особливостей, передбачених Законом України «Про електронну комерцію»). 
У ст. 3 Закону України «Про електронну комерцію» зазначено, що електронний договір - це домовленість двох або більше сторін, спрямована на встановлення, зміну або припинення цивільних прав і обов`язків та оформлена в електронній формі; а електронний правочин - дія особи, спрямована на набуття, зміну або припинення цивільних прав та обов`язків, здійснена з використанням інформаційно-комунікаційних систем.
Відповідно до п. 15 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про електронну ідентифікацію та електронні довірчі послуги» електронний підпис - електронні дані, що додаються до інших електронних даних або логічно з ними пов`язуються і використовуються підписувачем як підпис.
Згідно з п.п. 16 п. 2, р. І, п. 17 р. ІІ, п. 33 р. IV Положення про використання електронного підпису та електронної печатки, затвердженого Постановою Правління Національного банку України від 20.12.2023 № 172, цифровий власноручний підпис (далі - ЦВП) - електронний підпис, що є власноручним підписом фізичної особи, створеним на екрані електронного сенсорного пристрою.
Використання удосконаленого електронного підпису, удосконаленої електронної печатки та простого електронного підпису здійснюється на підставі договору між установою і клієнтом / контрагентом установи або установою і особою, що має намір стати клієнтом / контрагентом установи.
Фізична особа, що є клієнтом установи або має намір стати клієнтом установи, та не є фізичною особою-підприємцем, суб`єктом, який провадить незалежну професійну діяльність або уповноваженим представником юридичної особи, фізичної особи-підприємця, суб`єкта, який провадить незалежну професійну діяльність, має право використовувати цифровий власноручний підпис для підписання електронних документів під час електронної взаємодії виключно з установою / комерційним агентом установи з дотриманням вимог цього Положення.
Згідно з ч. 1 ст. 1054 ЦК України за кредитним договором банк або інша фінансова установа (кредитодавець) зобов`язується надати грошові кошти (кредит) позичальникові в розмірах та на умовах, встановлених договором, а позичальник зобов`язується повернути кредит та сплатити відсотки (ч. 1 ст. 1048 ЦК України).
Відповідно до ст. 526 ЦК України зобов`язання має виконуватися належним чином відповідно до умов договору та вимог цього Кодексу, інших актів цивільного законодавства, а за відсутності таких умов та вимог - відповідно до звичаїв ділового обороту або інших вимог, що звичайно ставляться.
Згідно з ч. 1 ст. 527 ЦК України боржник зобов`язаний виконати свій обов`язок, а кредитор - прийняти виконання особисто, якщо інше не встановлено договором або законом, не випливає із суті зобов`язання чи звичаїв ділового обороту.
Відповідно до ч. 1 ст. 549 ЦК України неустойкою (штрафом, пенею) є грошова сума або інше майно, які боржник повинен передати кредиторові у разі порушення боржником зобов`язання.
Згідно з п. 18 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України у період дії в Україні воєнного, надзвичайного стану та у тридцятиденний строк після його припинення або скасування у разі прострочення позичальником виконання грошового зобов`язання за договором, відповідно до якого позичальнику було надано кредит (позику) банком або іншим кредитодавцем (позикодавцем), позичальник звільняється від відповідальності, визначеної статтею 625 цього Кодексу, а також від обов`язку сплати на користь кредитодавця (позикодавця) неустойки (штрафу, пені) за таке прострочення. Установити, що неустойка (штраф, пеня) та інші платежі, сплата яких передбачена відповідними договорами, нараховані включно з 24 лютого 2022 року за прострочення виконання (невиконання, часткове виконання) за такими договорами, підлягають списанню кредитодавцем (позикодавцем).
Норми зазначеного пункту Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України є актуальними та зміни щодо їх застосування до Цивільного кодексу України не вносилися. 
Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/2022 на всій території України введено воєнний стан, строк якого неодноразово продовжувався і який безперервно триває з 24.02.2022 до теперішнього часу.
Велика Палата Верховного Суду неодноразово зазначала, що якщо ЦК України та інший нормативно-правовий акт, який має юридичну силу закону України, містять однопредметні приписи різного змісту, то пріоритетними є приписи ЦК України (постанова ВП ВС від 22.06.2021 у справі № 334/3161/17 (пункт 17), постанова ВП ВС від 18.01.2022 у справі № 910/17048/17 (пункт 78) та постанова ВП ВС від 29.06.2022 у справі № 477/874/19 (пункт 69)).
За змістом частини 2 статті 4 ЦК України основним актом цивільного законодавства України є саме Цивільний кодекс України.
Відповідно до висновків, викладених в постанові Верховного Суду від 10.10.2018 у справі № 362/2159/15-ц, законодавець встановив пріоритет ЦК України у договірних відносинах. Лише у випадку відсутності регулювання на рівні ЦК України застосовується законодавство про захист прав споживачів.
З системного аналізу приписів пункту 6 Прикінцевих та перехідних положень Закону України «Про споживче кредитування» і пункту 18 Прикінцевих та перехідних положень ЦК України вбачається, що відповідні положення Закону України «Про споживче кредитування» не мають предметом свого правового регулювання правовідносини щодо нарахування пені у кредитних правовідносинах під час воєнного стану в державі, а стосуються унормування цивільного законодавства у зв`язку з іншими обставинами, а саме прийняттям Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо удосконалення державного регулювання ринків фінансових послуг» від 22.11.2023 № 3498-IX.
Висновки суду.
Оцінюючи належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності, суд визнає їх належними, допустимими та достовірними.
При цьому, до вказаного висновку суд дійшов, виходячи не тільки з вимог національного законодавства України, а і з висновків Європейського Суду з прав людини, викладених у рішенні в справі «Ушаков та Ушакова проти України» від 18 червня 2015 року (остаточне 18 вересня 2015 року), в пункті 78 якого зазначено, що «Суд при оцінці доказів керується критерієм доведеності «поза розумним сумнівом». Згідно з його усталеною практикою доведеність може випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій стосовно фактів, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою…».
Аналізуючи вище наведені норми матеріального права та надані позивачем докази, суд дійшов до висновку, що між позивачем і відповідачкою у справі було укладено кредитний договір у встановленій законом формі з визначенням усіх істотних умов та правил такого договору. 
Позивач виконав свої зобов`язання за договором, надавши кредитні кошти ОСОБА_1 . Натомість, відповідачка свої зобов`язання за вказаним договором порушила, по теперішній час не повернула заборгованість за кредитом. 
Враховуючи, що прострочення виконання грошового зобов`язання виникло після 24.02.2022, позов слід задовольнити частково та з відповідачки на користь позивача необхідно стягнути 76982 грн 55 коп. заборгованості за кредитним договором, з яких: 59239 грн 24 коп. – заборгованість за тілом кредиту, 17186 грн 26 коп. – заборгованість за відсотками. У задоволенні вимог про стягнення 598 грн 17 коп. пені слід відмовити на підставі п. 18 Прикінцевих та Перехідних положень ЦК України.
Судові витрати.
Відповідно до ст. 141 ЦПК України з відповідача на користь позивача пропорційно задоволеним вимогам (99,22%) слід також стягнути 2403 грн 50 коп. понесених і документально підтверджених судових витрат, які складаються зі сплаченого судового збору.
На підставі викладеного, керуючись ст. 10, 81, 141, 247, 265, 273, 274,280 ЦПК України,
у х в а л и в :
Позов Акціонерного товариства «Акцент-Банк» (49074, м. Дніпро, вул. Батумська, 11, код ЄДРПОУ 14360080) до ОСОБА_1 ( АДРЕСА_1 , РНОКПП НОМЕР_1 ) про стягнення заборгованості за кредитним договором задовольнити частково.
Стягнути з ОСОБА_1 на користь Акціонерного товариства «Акцент-Банк» 76982 (сімдесят шість тисяч дев`ятсот вісімдесят дві) грн 55 коп. заборгованості за договором від 27.01.2025 № ABH0CT155101737964147317, 2403 (дві тисячі чотириста три) грн 50 коп. судових витрат.
У задоволенні решти вимог відмовити.
Рішення може бути оскаржене протягом 30 днів з дня його проголошення шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Сумського апеляційного суду.
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, встановленого ЦПК України, якщо таку скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги судове рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після ухвалення рішення судом апеляційної інстанції.
Відповідач має право подати протягом 30 днів з дня проголошення заочного рішення заяву про його перегляд до Білопільського районного суду Сумської області.

Суддя –