ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
23 березня 2026 року	Львів	Справа № 300/8440/24 пров. № А/857/21202/25	
Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі:

головуючого судді Ільчишин Н.В., 
суддів Гуляка В.В., Матковської З.М.,
розглянувши у письмовому провадженні в м. Львові апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 18 квітня 2025 року (судді Боршовський Т.І., ухвалене у письмовому провадженні за правилами спрощеного позовного провадження в м. Івано-Франківськ) у справі № 300/8440/24 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області про визнання дій протиправними та зобов`язання до вчинення дій,-
ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до Головного управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області в якому просить визнати протиправними дії відповідача, які полягають у відмові позивачу визнати нещасний випадок, який стався 21.02.2024, таким, що пов`язаний з виконанням службових обов`язків; зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області скасувати Акт № 2/2024 від 08.03.2024 комісії ГУ ДСНС України у Донецькій області про нещасний випадок, що стався 21.02.2024, не пов`язаний із виконанням службових обов`язків; зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області видати наказ про проведення спеціального розслідування нещасного випадку, який стався будівлі гуртожитку КП “Служба єдиного замовника”, м. Добропілля, Покровського району, Донецької області, 21.02.2024 з начальником частини піротехнічних робіт та гуманітарного розмінування АРЗ СП Головного управління ДСНС України в Івано-Франківській області підполковником служби цивільного захисту ОСОБА_1 ; зобов`язати Головне управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Донецькій області за результатами проведення спеціального розслідування нещасного випадку скласти Акт про нещасний випадок, що стався 21.02.2024, пов`язаний з виконанням службових обов`язків ОСОБА_1 .
Рішенням Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 18 квітня 2025 року у задоволені позову відмовлено.
Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, позивач оскаржив його в апеляційному порядку, яке, покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою адміністративний позов задоволити повністю.
Відповідач у відзиві на апеляційну скаргу рішення суду першої інстанції вважає законним та просить залишити його без змін.
Згідно статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України (далі – КАС України) суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. 
Справа розглядається в порядку письмового провадження відповідно до статті 311 КАС України.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги у їх сукупності, колегія суддів дійшла висновку, що подана скарга не підлягає задоволенню з наступних мотивів. 
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що наказом ГУ ДСНС України в Івано-Франківській області від 26.06.2023 № 195 «Про кадрові питання» підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1 призначено начальником частини піротехнічних робіт та гуманітарного розмінування аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС в Івано-Франкіській області.
Окремим дорученням заступника голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 12.01.2024 року № В-22 «Про проведення ротації та повернення піротехнічних підрозділів», доручення начальника ГУ ДСНС України в Івано-Франківській області від 15.01.2024 № 54 01-342/54 091 та наказу начальника АРЗ СП ГУ ДСНС України в Івано-Франківській області від 16.01.2024 № 20-НК/54 «Про відрядження персоналу АРЗ СП», ОСОБА_1 відряджений з 17.01.2024 для проведення ротації особового складу підпорядкованого піротехнічного підрозділу (5 осіб особового складу та 2 одиниці техніки), залученого з метою здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, залучення до ліквідації наслідків надзвичайної ситуації державного рівня, захисту населення і територій від наслідків надзвичайних ситуацій, організації і виконання завдань із розмінування (гуманітарного розмінування) територій населених пунктів, територій об`єктів критичної інфраструктури та життєдіяльності у межах Донецької області, забруднених вибухонебезпечними предметами внаслідок повномасштабного вторгнення збройних сил Російської Федерації в Україну.
Приблизно об 00:35 год. 21.02.2024 відбувся обстріл житлових будівель (гуртожитків КП «Служба єдиного замовника» м. Добропілля) безпілотними літальними апаратами типу «Шахед-131/136», завданого військами Російської Федерації (повідомлення поступило на пункт зв`язку частини 62 державної пожежно-рятувальної частини (далі — ДПРЧ) 19 державного пожежно - рятувального загону (далі — ДПРЗ) Головного управління ДСНС України у Донецькій області). В цей час ОСОБА_1 перебував в гуртожитку КП «Служба єдиного замовника» за адресою: АДРЕСА_1 , в якому тимчасово дислокувався особовий склад приданих піротехнічних та медичних розрахунків з Івано-Франківської та Черкаської областей у складі 24 осіб. В результаті влучання в будівлю гуртожитку, ОСОБА_1 отримав поранення, внаслідок чого позивача евакуювали до стабілізаційного пункту в/ч НОМЕР_1 АДРЕСА_1 , з подальшою евакуацією до військового мобільного шпиталю (в/ч НОМЕР_2 ) АДРЕСА_2 та КНП Центральна міська клінічна лікарня м. Івано-Франківськ, що підтверджується Первинною медичною карткою № 3150/10ХВ від 21.02.2024, виданою в/ч НОМЕР_1 , виписним епікризом із медичної карти стаціонарного хворого № 1907 від 24.02.2024, виданого в/ч НОМЕР_2 та виписним епікризом із медичної карти стаціонарного хворого № 2961/24 від 29.02.2024, виданого КНП Центральна міська клінічна лікарня м. Івано-Франківська.
На підставі наказу начальника ГУ ДСНС України у Донецькій області від 22.02.2024 № НС-294/50 призначено спеціальне розслідування за фактом надходження інформації про нещасний випадок, що стався в будівлі гуртожитку КП «Служба єдиного замовника» за адресою: АДРЕСА_1 .
Комісія 08.03.2024 склала акт розслідування нещасного випадку (аварії), що стався 21.02.2024 о 00 год. 44 хв., який затверджений 09.03.2024 т.в.о начальника ГУ ДСНС України у Донецькій області.
Згідно висновків комісії, викладених в акті розслідування нещасного випадку від 08.03.2024, нещасний випадок вважати таким, що трапився на території Донецької області, у вільний від несення служби час та не пов`язаний з виконанням службових обов`язків (а.с. 49).
08.03.2024 за висновками спеціального розслідування, складено акт № 2/2024 від 08.03.2024 про нещасний випадок, не пов`язаний із виконанням службових обов`язків, який вручено ОСОБА_1 .
Позивач звернувся до відповідача з рапортом від 13.05.2024, в якому просив повторно скласти акт про нещасний випадок 21.02.2024, вказавши його статус як такого, що пов`язаний із виконанням службових обов`язків при захисті Батьківщини з виданням відповідного наказу (а.с. 62-63).
Листом № 5001-4591/50 06 від 08.06.2024 ГУ ДСНС України у Донецькій області, зазначило, що у зв`язку із зверненнями співробітників Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Черкаській області від 11.04.2024, Головним управлінням в період з 23.04.2024 по 30.04.2024 було проведено повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався 21.02.2024 о 00 годин 44 хв. у місті Добропіллі Донецької області. Комісією Головного управління встановлено таке: матеріали справи не містять жодних документів, які б могли свідчити про те, що висновок попередньої спеціальної комісії є необгрунтованим чи неправдивим. Висновки встановлені в Акті розслідування нещасного випадку (аварії), за формою Нцз-5, який затверджений 09.03.2024, відповідають дійсності. Підстави для скасування попередніх Актів (за формами Нцз-5, НПВцз) — відсутні. Враховуючи вищенаведену інформацію, а також те, що нещасний випадок, який трапився 21.02.2024 о 00 год. 44 хв. в м. Добропіллі Донецької області, стався за однакових обставин та в той же час із приданими силами ДСНС, позивача повідомлено про недоцільність проведення ще одного повторного спеціального розслідування даного випадку.
Позивач вважаючи протиправними дії відповідача, які полягають у відмові позивачу визнати нещасний випадок, який стався 21.02.2024, таким, що пов`язаний з виконанням службових обов`язків, ОСОБА_1 звернувся з цим позовом до суду.
Даючи правову оцінку оскаржуваному судовому рішенню та доводам апелянта, що викладені у апеляційній скарзі, суд апеляційної інстанції виходить із такого.
Частиною 2 статті 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Норми Закону України «Про Національну безпеку» визначають, що Державна служба України з надзвичайних ситуацій належить до сектору безпеки і оборони (стаття 12); Державна служба України з надзвичайних ситуацій є центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сферах цивільного захисту, захисту населення і територій від надзвичайних ситуацій, запобігання їх виникненню, ліквідації наслідків надзвичайних ситуацій, проведення аварійно-рятувальних робіт, пожежогасіння, пожежної та техногенної безпеки, роботи рятувальних служб під час аварій, а також гідрометеорологічної діяльності (стаття 18).
Відносини, пов`язані із захистом населення, територій, навколишнього природного середовища та майна від надзвичайних ситуацій, реагуванням на них, функціонуванням єдиної державної системи цивільного захисту, регулює Кодекс цивільного захисту України, який визначає повноваження органів державної влади, Ради міністрів Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, права та обов`язки громадян України, іноземців та осіб без громадянства, підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності.
Статтею 4 Кодексу цивільного захисту України передбачено, що цивільний захист - комплекс заходів, які реалізуються на території України в мирний час та в особливий період і спрямовані на захист населення, територій, навколишнього природного середовища, майна, матеріальних і культурних цінностей від надзвичайних ситуацій та інших небезпечних подій, запобігання виникненню таких ситуацій та подій, ліквідацію їх наслідків, надання допомоги постраждалим, здійснення державного нагляду (контролю) у сфері пожежної та техногенної безпеки.
Статтею 101 Кодексу цивільного захисту України визначено, що служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період. Порядок проходження громадянами України служби цивільного захисту визначається цим Кодексом та положенням про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, що затверджується Кабінетом Міністрів України. На рядовий і начальницький склад служби цивільного захисту поширюється дія Дисциплінарного статуту, затвердженого законом.
Відповідно до ст. 102 Кодексу цивільного захисту України на службу цивільного захисту приймаються на конкурсній та контрактній основі громадяни України з повною загальною середньою освітою, які відповідають кваліфікаційним вимогам і здатні за своїми особистими, діловими та моральними якостями, освітнім і професійним рівнем, станом здоров`я виконувати свій службовий обов`язок. Кваліфікаційні вимоги до осіб, які приймаються на службу цивільного захисту, визначаються центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері цивільного захисту.
Порядок розслідування, ведення обліку нещасних випадків, які сталися з особами рядового і начальницького складу, слухачами і курсантами (далі - особи) центрального апарату МНС України, головних управлінь (управлінь) МНС України в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві та Севастополі, науково-дослідних установ, навчальних закладів, аварійно-рятувальних загонів, загону забезпечення МНС України (далі - органи і підрозділи МНС України) в період проходження ними служби станом на час виникнення спірних правовідносин визначала Інструкція про порядок розслідування, ведення обліку нещасних випадків в органах і підрозділах Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи, затверджена наказом Міністерства України з питань надзвичайних ситуацій та у справах захисту населення від наслідків Чорнобильської катастрофи від 18.08.2006 №540 (чинна, на час виникнення спірних правовідносин, далі - Інструкція №540).
Дія цієї Інструкції не поширюється на осіб, які працюють за трудовими договорами в органах і підрозділах МНС України. Розслідування та облік нещасних випадків, що сталися з цими особами, проводяться згідно з Порядком розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 25.08.2004 № 1112 "Деякі питання розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві".
Згідно пунктів 2.1 – 2.4 Інструкції № 540 розслідування нещасних випадків проводиться у разі раптового погіршення стану здоров`я особи, одержання нею поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, заподіяних іншою особою, гострого професійного захворювання і гострого професійного та інших отруєнь, одержання теплового удару, опіку, обмороження, у разі утоплення, ураження електричним струмом, блискавкою та іонізуючим випромінюванням, одержання інших ушкоджень внаслідок аварії, пожежі, стихійного лиха (землетруси, зсуви, повені, урагани тощо), контакту з представниками тваринного і рослинного світу, що призвели до втрати особою працездатності чи можуть становити загрозу життю і здоров`ю особи, у разі зникнення особи під час виконання нею службових обов`язків, а також у разі смерті особи на службі (далі - нещасні випадки). До гострих професійних захворювань і гострих професійних отруєнь належать випадки, що сталися після одноразового (протягом не більше однієї доби) впливу небезпечних факторів, шкідливих речовин. Гострі професійні захворювання спричиняються дією хімічних речовин, неіонізуючих та іонізуючих випромінювань, значним фізичним навантаженням та перенапруженням окремих органів і систем людини. До них належать також інфекційні, паразитарні, алергічні захворювання. Гострі професійні отруєння спричиняються, в основному, шкідливими речовинами гостроспрямованої дії.
Про кожний нещасний випадок потерпілий або працівник, який його виявив, чи інша особа - свідок нещасного випадку повинні негайно повідомити безпосереднього керівника робіт чи іншу уповноважену посадову особу органу і підрозділу МНС України та вжити заходів для надання необхідної допомоги потерпілому.
У разі настання нещасного випадку безпосередній керівник робіт чи уповноважена посадова особа органу і підрозділу МНС України зобов`язаний:
- терміново організувати надання першої медичної допомоги потерпілому, забезпечити у разі необхідності його доставку до лікувально-профілактичного закладу;
- повідомити про те, що сталося, керівника органу і підрозділу МНС України, службу з охорони праці або посадову особу, на яку покладено виконання функцій спеціаліста з питань охорони праці;
- зберегти до прибуття комісії з розслідування (комісії із спеціального розслідування) нещасного випадку обстановку на місці нещасного випадку та устаткування у такому стані, в якому вони були на момент настання нещасного випадку (якщо це не загрожує життю і здоров`ю інших осіб і не призведе до більш тяжких наслідків), а також ужити заходів до недопущення подібних випадків.
Керівник органу і підрозділу МНС України, одержавши повідомлення про нещасний випадок (крім випадків, передбачених пунктом 3.2 цієї Інструкції), зобов`язаний негайно:
повідомити про нещасний випадок:
- керівництво вищого органу і підрозділу МНС України;
- Сектор з охорони праці центрального апарату МНС України;
- Державний департамент пожежної безпеки МНС України - у разі нещасного випадку, що стався внаслідок пожежі;
- установу санітарно-епідеміологічної служби (далі - СЕС), яка обслуговує територію, на якій стався нещасний випадок, - у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння);
Призначити письмовим наказом комісію із розслідування нещасного випадку (далі - комісія) у складі не менше трьох осіб та організувати розслідування.
До складу комісії включаються керівник (спеціаліст) служби охорони праці або посадова особа, на яку покладено наказом керівника виконання функцій спеціаліста з питань охорони праці, керівник (безпосередній або прямий начальник) структурного підрозділу, де працює потерпілий, представник підрозділу роботи з персоналом, у разі спроби чи скоєння самогубства потерпілим - психолог, а у разі гострих професійних захворювань (отруєнь) - також спеціаліст СЕС. Головою комісії призначається посадова особа за рішенням начальника органу і підрозділу МНС України.
До складу комісії не може включатися керівник робіт, який безпосередньо відповідає за стан охорони праці на робочому місці, де стався нещасний випадок.
Потерпілий або особа, яка представляє його інтереси, не включається до складу комісії, але має право брати участь у її засіданнях, висловлювати свої пропозиції, додавати до матеріалів розслідування документи, що стосуються нещасного випадку, давати відповідні пояснення, у тому числі викладати в усній і письмовій формі особисту думку щодо обставин і причин нещасного випадку, та одержувати від голови комісії інформацію про хід проведення розслідування. Члени комісії мають право одержувати письмові та усні пояснення від керівника та інших посадових осіб органів і підрозділів МНС України, а також проводити опитування потерпілих та свідків нещасного випадку.
Згідно пункту 2.5 Інструкції №540 при розслідуванні нещасного випадку комісія зобов`язана у термін, визначений керівником органу і підрозділу МНС України: обстежити місце нещасного випадку, одержати пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам нормативно-правових актів з охорони праці; з`ясувати обставини та причини нещасного випадку; встановити, чи пов`язаний цей випадок із виконанням службових обов`язків; установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці, розробити заходи щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти акт розслідування нещасного випадку (аварії), що стався (сталася), за формою Нцз-5 згідно з додатком 1 (далі - акт форми Нцз-5). 
У разі, якщо цей нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний із виконанням службових обов`язків, складається акт про нещасний випадок, пов`язаний з виконанням службових обов`язків, за формою Нцз-1 згідно з додатком 2 (далі - акт форми Нцз-1).
Якщо цей нещасний випадок визнано таким, що не пов`язаний з виконанням службових обов`язків, складається акт про нещасний випадок, не пов`язаний із виконанням службових обов`язків, за формою НПВцз згідно з додатком 3 (далі - акт форми НПВцз).
Зазначені акти передаються на затвердження керівнику органу і підрозділу МНС України, в якому стався нещасний випадок.
Акти форми Нцз-5 і форми Нцз-1 (або форми НПВцз) підписуються головою і всіма членами комісії. У разі незгоди зі змістом зазначених актів член комісії окремо письмово викладає свою окрему думку, яка додається до акта форми Нцз-5 і є його невід`ємною частиною, про що робиться запис в акті форми Нцз-5.
У разі виникнення потреби в проведенні лабораторних досліджень, експертизи, випробувань для встановлення обставин і причин нещасного випадку строк розслідування може бути продовжено за погодженням з вищим органом і підрозділом МНС України, але не більш ніж на місяць, про що начальник органу і підрозділу, де стався нещасний випадок, видає наказ. 
Пунктом 2.6 Інструкції №540 визнаються пов`язаними з виконанням службових обов`язків нещасні випадки, що сталися з особою під час виконання службових обов`язків, у тому числі у відрядженні, а також ті, що сталися у період: перебування на робочому місці, на території органу і підрозділу МНС України або в іншому місці, пов`язаному з виконанням службових обов`язків, починаючи з моменту прибуття особи на робоче місце до їх відбуття, який повинен фіксуватися відповідно до вимог правил внутрішнього розпорядку органу і підрозділу МНС України, у тому числі протягом робочого та надурочного часу, або виконання завдань керівника в неробочий час, під час відпустки, у вихідні, святкові та неробочі дні; підготовки до роботи та приведення в порядок знарядь праці, засобів захисту, одягу, а також виконання заходів особистої гігієни, пересування по території перед початком роботи і після її закінчення; проведення навчання, тренувань, обов`язкових занять з фізичної підготовки у встановлений час; проїзду на службу чи зі служби на транспортному засобі, що належить органу і підрозділу МНС України, або на іншому транспортному засобі, наданому керівником; використання власного транспорту в інтересах підрозділу з дозволу або за дорученням керівника; ліквідації аварій, надзвичайних ситуацій техногенного і природного характеру, пожеж або їх наслідків; надання підрозділом шефської допомоги; прямування працівника до об`єкта (між об`єктами) обслуговування за затвердженими маршрутами або до будь-якого об`єкта за дорученням керівника; прямування до місця відрядження та в зворотному напрямку відповідно до завдання про відрядження.
Пунктом 2.9 Інструкції № 540 передбачено, що не визнаються пов`язаними з виконанням службових обов`язків нещасні випадки, що сталися з особами:
під час виконання дій, що не входять до службових обов`язків;
під час використання ними в особистих інтересах транспортних засобів, машин, механізмів, устаткування, інструментів, що належать або використовуються органами і підрозділами МНС України або належать потерпілим чи іншим особам;
унаслідок отруєння алкоголем, наркотичними засобами, токсичними чи отруйними речовинами, а також унаслідок їх дії (асфіксія, інсульт, зупинка серця тощо) за наявності відповідного медичного висновку, якщо це не пов`язано із застосуванням таких речовин у службовій діяльності чи порушенням вимог безпеки щодо їх зберігання і транспортування або якщо потерпілий, який перебував у стані алкогольного, токсичного чи наркотичного сп`яніння, був відсторонений від служби до настання нещасного випадку;
у разі підтвердженого відповідним медичним висновком алкогольного, токсичного чи наркотичного сп`яніння, не зумовленого виробничим процесом, яке стало основною причиною нещасного випадку, за відсутності технічних та організаційних причин його настання;
під час скоєння ними злочину чи адміністративного правопорушення;
у разі навмисного завдання шкоди своєму здоров`ю;
у разі смерті або самогубства (крім випадків, зазначених у пункті 2.8 цієї Інструкції).
Відповідно до пункту 2.10 Інструкції № 540 керівник органу і підрозділу МНС України, який призначив комісію, повинен розглянути і затвердити необхідну кількість примірників актів форми Нцз-5 і форми Нцз-1 (або форми НПВцз) протягом доби після одержання матеріалів, підготовлених комісією за підсумками її роботи (далі - матеріали розслідування).
До першого примірника акта форми Нцз-5 додаються примірник акта форми Нцз-1 (або форми НПВцз), пояснення свідків та потерпілого (у разі їх наявності), витяги з експлуатаційної документації, схеми, фотографії, інші документи, що характеризують стан робочого місця (машини, механізму, устаткування, апаратури тощо), а в разі потреби - також висновок лікувально-профілактичного закладу про стан сп`яніння, наявність в організмі потерпілого алкоголю, наркотичних чи отруйних речовин.
На вимогу потерпілого або особи, яка представляє його інтереси, голова комісії зобов`язаний ознайомити його з документами, що містяться в матеріалах розслідування.
За результатами розслідування керівник органу і підрозділу МНС України видає наказ. 
Згідно з пунктом 2.12 Інструкції № 540 примірник затвердженого акта форми Нцз-5 разом із примірником затвердженого акта форми Нцз-1 (або форми НПВцз) і матеріалами розслідування протягом трьох діб передаються керівником до служби охорони праці органу і підрозділу, службовцем якого є потерпілий.
Пунктом 2.13 Інструкції № 540 примірники затвердженого акта форми Нцз-5 та акта форми Нцз-1 (або форми НПВцз) протягом трьох діб надсилаються керівником органу і підрозділу МНС України: потерпілому або особі, яка представляє його інтереси; Сектору з охорони праці центрального апарату МНС України.
Судом першої інстанції вірно встановлено, що позивач не погоджується із Актом № 2/2024 від 08.03.2024 комісії ГУ ДСНС України у Донецькій області про нещасний випадок, що стався 21.02.2024, оскільки вважає, що такий нещасний випадок пов`язаний із виконанням службових обов`язків.
Представник ГУ ДСНС України у Донецькій області зазначив, що нещасний випадок, що стався 21.02.2024, не пов`язаний із виконанням ОСОБА_1 службових обов`язків, оскільки позивач в момент отримання ушкоджень не виконував жодних службових обов`язків.
Службові обов`язки – це функціональні обов`язки особи, що передбачають виконання робіт, які безпосередньо пов`язані з посадою, яку займає така особа, та спрямовані на виконання завданнь органу, в якому працює (проходить службу) особа.
В спірному випадку ОСОБА_1 проходить службу цивільного захисту на посаді начальника частини піротехнічних робіт та гуманітарного розмінування аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС в Івано-Франкіській області.
Відповідно до статті 101 Кодексу цивільного захисту України служба цивільного захисту - це державна служба особливого характеру, покликана забезпечувати пожежну охорону, захист населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідацію їх наслідків у мирний час та в особливий період.
Згідно окремого доручення заступника голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 12.01.2024 року № В-22 «Про проведення ротації та повернення піротехнічних підрозділів», доручення начальника ГУ ДСНС України в Івано-Франківській області від 15.01.2024 № 54 01-342/54 091 та наказу начальника АРЗ СП ГУ ДСНС України в Івано-Франківській області від 16.01.2024 № 20-НК/54 «Про відрядження персоналу АРЗ СП», ОСОБА_1 відряджено з 17.01.2024 для проведення ротації особового складу підпорядкованого піротехнічного підрозділу (5 осіб особового складу та 2 одиниці техніки), залученого з метою здійснення заходів із забезпечення національної безпеки і оборони, відсічі і стримування збройної агресії, залучення до ліквідації наслідків надзвичайної ситуації державного рівня, захисту населення і територій від наслідків надзвичайних ситуацій, організації і виконання завдань із розмінування (гуманітарного розмінування) територій населених пунктів, територій об`єктів критичної інфраструктури та життєдіяльності у межах Донецької області, забруднених вибухонебезпечними предметами внаслідок повномасштабного вторгнення збройних сил Російської Федерації в Україну.
Згідно пункту 5 наказу ГУ ДСНС України у Донецькій області «Про проведення ротації особового складу піротехнічного підрозділу ДСНС, який виконує завдання на території Донецької області» від 17.01.2024 № НС-88/50 зобов`язано керівника піротехнічного розрахунку Головного управління ДСНС України в Івано-Франківській області організувати та забезпечити виконання наступних заходів: проведення робіт з обстеження та розмінування місцевості здійснювати згідно отриманих розпоряджень (заявок) у відповідності до вимог нормативних документів та з безумовним дотриманням особовим складом заходів безпеки з урахуванням оперативної обстановки; з метою своєчасного прийняття рішень, впровадження організаційних заходів реагування та оцінки оперативної обстановки, достовірно інформувати керівництво Головного управління через керівника Групи управління розмінуванням про початок та закінчення робіт, місце їх проведення, обсяг виконаних робіт та надзвичайні події, які виникають під час виконання завдань за призначенням; забезпечити щоденне надання до 16:00 інформації до Головного управління через сектор гуманітарного розмінування управління реагування на надзвичайні ситуації Головного управління про хід виконання робіт з розмінування за підпорядковане піротехнічне відділення, а саме: точну адресу місця залучення, вид робіт, обстежену площу, вид та кількість знайдених ВНП, початок та закінчення робіт (а.с. 26-29).
Відповідно до пункту 4 наказу ГУ ДСНС України у Донецькій області «Про залучення піротехнічних та медичних підрозділів до проведення робіт з розмінування на території Донецької області 20.02.2024» від 20.02.2024 № НС-279/50, зобов`язано начальників піротехнічних розрахунків проводити роботи з розмінування та очищення території забрудненої ВНП відповідності до завдань, визначених у додатку 1, та з суворим дотриманням вимог:
Порядку оперативного реагування органів та підрозділів цивільного захисту на повідомлення про виявлення вибухонебезпечних предметів, затвердженого окремим дорученням ДСНС України від 14 грудня 2021 року № В-485.
Стандартної операційної процедури 09.11 “Порядок проведення органами та підрозділами цивільного захисту очищення (розмінування) району ведення бойових дій” введеної в дію окремим дорученням ДСНС України від 14 грудня 2021 року № 485.
Стандартної оперативної процедури 10.10-40 “Заходи безпеки під час розмінування” затвердженої наказом ДСНС України від 26 червня 2019 року № 375.
Стандартної операційної процедури 10.40 “Порядок організації в органах і підрозділах цивільного захисту медичного забезпечення робіт, пов`язаних із очищенням (розмінуванням) територій забруднених вибухонебезпечними предметами” (а.с. 31-34).
Витягом з додатку 1 до наказу ГУ ДСНС України у Донецькій області від 20.02.2024 № НС-279/50 в списку особового складу та техніки приданих та підпорядкованих піротехнічних розрахунків Головного управління, які 20.02.2024 залучаються до виконання завдань із розмінування (гуманітарного розмінування) територій Донецької області міститься розрахунок № 12 Аварійно-рятувальний загін спеціального призначення Головного управління ДСНС України в Івано-Франківській області, начальником якого був ОСОБА_1 . Завдання: обстеження (розмінування) ділянок території поблизу населеного пункту Водяне Друге Краматорського району, та за межами населеного пункту села Золотий Колодязь Покровського району (а.с. 35-36).
Отже, ОСОБА_1 , в силу своїх посадових обов`язків як начальник частини піротехнічних робіт та гуманітарного розмінування аварійно-рятувального загону спеціального призначення ГУ ДСНС в Івано-Франківській області, був відряджений з 17.01.2024 із конкретно визначено метою: організації і виконання завдань із розмінування (гуманітарного розмінування) територій населених пунктів, територій об`єктів критичної інфраструктури та життєдіяльності у межах Донецької області, забруднених вибухонебезпечними предметами внаслідок повномасштабного вторгнення збройних сил Російської Федерації в Україну.
Перед розрахунком № 12 Аварійно-рятувальний загін спеціального призначення Головного управління ДСНС України в Івано-Франківській області, начальником якого був ОСОБА_1 , 22.02.2024 було поставлено завдання з обстеження (розмінування) ділянок території поблизу населеного пункту Водяне Друге Краматорського району, та за межами населеного пункту села Золотий Колодязь Покровського району.
Відтак, службові обов`язки позивача 22.02.2024 безпосередньо пов`язані з виконанням поставлених перед ним завдань щодо розмінування (гуманітарного розмінування) територій населених пунктів, територій об`єктів критичної інфраструктури та життєдіяльності у межах Донецької області, які відповідають визначеним в статті 101 Кодексу цивільного захисту України загальним завданням служби цивільного захисту щодо забезпечення пожежної охорони, захисту населення і територій від негативного впливу надзвичайних ситуацій, запобігання і реагування на надзвичайні ситуації, ліквідація їх наслідків у мирний час та в особливий період.
Порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу визначений Положенням, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 11.07.2013 № 593.
Згідно пункту 13 Положення про порядок проходження служби цивільного захисту особами рядового і начальницького складу, особи рядового і начальницького складу служби цивільного захисту вважаються такими, що виконують службові обов`язки: 1) на території органу і підрозділу цивільного захисту або в іншому місці роботи (занять) протягом робочого (навчального) часу, включаючи перерви, встановлені розпорядком дня (розкладом занять); 2) під час прямування на службу або із служби, службових поїздок, повернення до місця служби; 3) під час перебування поза місцем розташування органу і підрозділу цивільного захисту, якщо під час такого перебування вони виконують свої обов`язки або направлені за наказом відповідного керівника (начальника). 
Отже, виконання службових обов`язків особами рядового і начальницького складу служби цивільного захисту на території органу і підрозділу цивільного захисту та поза ним здійснюється у встановлений робочий час. 
Згідно пункту 19 Положення № 593 для осіб рядового і начальницького складу встановлюється п`ятиденний 40-годинний робочий тиждень з двома вихідними днями.
Пунктом 4 Порядку організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служб в органах та підрозділах Державної служби України з надзвичайних ситуацій, який затверджений наказом МВС від 10.12.2022 № 116, визначено, що особливості організації внутрішньої, гарнізонної та караульної служб у гарнізоні, посадові особи гарнізону визначаються наказом територіального органу ДСНС. Повсякденна діяльність особового складу і працівників, які не входять до складу чергових сил, організовується з урахуванням п`ятиденного 40-годинного робочого тижня з двома вихідними днями – субота та неділя. Установлюється робочий день з 08:00 до 17:00, обідня перерва – з 12:00 до 13:00. 
Окремим дорученням Заступника Голови Державної служби України з надзвичайних ситуацій від 21.04.2022 № В-201 “Про організацію робочого часу” визначений такий графік роботи підпорядкованих піротехнічних підрозділів: роботи щодо планового залучення підрозділів здійснювати з понеділка по п`ятницю включно; у суботу роботи проводити до 14 години; неділя - вихідний день. 
Згідно Стандартної оперативної процедури 10.10-40/ДСНС «Заходи безпеки під час розмінування», яка затверджена наказом ДСНС від 26.06.2019 № 375, роботи з розвідки і розмінування місцевості повинні виконуватись у світлий час доби за сприятливих погодних умов. Тривалість робочого дня залежить від умов роботи і здатності персоналу концентрувати увагу на виконанні робіт з розмінування місцевості і не повинен перевищувати 8 год. 
Наказом Головного управління ДСНС України у Донецькій області від 24.01.2024 № НС-122/50 “Про організацію роботи Групи управління розмінуванням на території Донецької області” визначений час роботи приданих піротехнічних розрахунків та піротехнічних розрахунків Головного управління з 08 год. 00 хв. до 15 год. 00 хв. з урахуванням оперативної обстановки та своєчасним наданням звітів відповідно до форм, визначених керівними документами. 
Пунктом 8 розділу І Інструкції про особливості направлення у відрядження осіб рядового і начальницького складу служби цивільного захисту та відшкодування їм витрат на службові відрядження в межах України і за кордон, яка затверджена наказом МВС від 27.11.2017 № 958, та пунктом 8 розділу І Інструкції про службові відрядження в межах України та за кордон, яка затверджена наказом Міністерства фінансів України від 13.03.1998 № 59, визначено, що на особу, яка перебуває у відрядженні, поширюється режим робочого часу того органу (підрозділу) цивільного захисту, підприємства (установи, організації), до якого її відряджено.
Таким чином, начальник частини піротехнічних робіт та гуманітарного розмінування Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України в Івано-Франківській області ОСОБА_1 згідно наказу АРЗ СП ГУ ДСНС України від 16.01.2024 № 20-НК/54 «Про відрядження персоналу АРЗ СП» відряджений з 17.01.2024 до особливого розпорядження у підпорядкування начальника Головного управління для виконання завдань із гуманітарного розмінування населених пунктів, територій об`єктів інфраструктури Донецької області, зобов`язаний виконувати свої безпосередні посадові обов`язки у період робочого часу, що встановлений наказом Головного управління від 24.01.2024 № НС-122/50 “Про організацію роботи Групи управління розмінуванням на території Донецької області”. 
Також, суд першої інстанції правильно зазначив, що відповідно до наказу Головного управління від 20.02.2024 № НС-279/50 “Про залучення піротехнічних та медичних підрозділів до проведення робіт з розмінування на території Донецької області 20.02.2024” до виконання завдань і робіт з розмінування (гуманітарного розмінування) територій населених пунктів, територій об`єктів критичної інфраструктури та життєдіяльності в межах Донецької області, забруднених вибухонебезпечними предметами 20.02.2024 були направлені особовий склад приданих та підпорядкованих піротехнічних під керівництвом ОСОБА_1 . 
Представник відповідача зазначив, що відповідно до Оперативних донесень ОСОБА_1 від 20.02.2024 № ГР-09-2024/045Д та № ОР-09-2024/046Д, які ним надіслані електронною поштою до оперативнокоординаційного центру Головного управління 20.02.2024 о 16 год. 30 хв., роботи піротехнічного розрахунку під керівництвом позивача були завершені 20.02.2024 о 16 год. 00 хв. 
Отже, на час обстрілу гуртожитку КП “Служба єдиного замовника”, м.Добропілля, Покровського району, Донецької області, 21.02.2024 о 00:35 год. ОСОБА_1 не виконував службових обов`язків з розмінування (гуманітарного розмінування) територій населених пунктів, територій об`єктів критичної інфраструктури та життєдіяльності в межах Донецької області, оскільки такий обстріл відбувся в нічний час, тобто в позаробочий час доби, коли ОСОБА_1 перебував на нічному відпочинку.
Пунктом 2.6 Інструкції №540 передбачено випадки визнання пов`язаними з виконанням службових обов`язків нещасні випадки, що сталися з особою під час виконання службових обов`язків, у тому числі у відрядженні, а також ті, що сталися в неробочий час, під час відпустки, у вихідні, святкові та неробочі дні, однак за обов`язкової умови - виконання завдань керівника.
Таким чином, колегія суддів вважає правильними висновки суду першої інстанції, що жодних завдань керівника 21.02.2024 о 00:35 год. ОСОБА_1 не виконував та не міг виконувати, оскільки перебував на нічному відпочинку. Доказів протилежного, зокрема отримання позивачем наказів чи вказівок керівника на виконання будь-яких завдань в ніч з 20.02.2024 на 21.02.2024, суду не подано.
Стосовно доводів ОСОБА_1 про те, що він разом з особовим складом вживав заходів щодо евакуації з верхніх поверхів будівлі місцевих мешканців, які проживали у гуртожитку, то суд вказує на таке.
Під час обстрілу гуртожитку КП «Служба єдиного замовника» 21.02.2024 о 00:35 год. за адресою: вулиця Першотравнева, буд. 59-А, місто Добропілля, Донецька область, де перебував позивач, отримали поранення 3 співробітники Головного управління ДСНС України в Івано-Франківської області, серед яких ОСОБА_1 , та 2 співробітники Головного управління ДСНС України в Черкаської області.
Як зазначив представник відповідача, що матеріали розслідування містять пояснення очевидців та учасників подій, які сталися 21.02.2024 о 00:35 год. під час обстрілу гуртожитку КП «Служба єдиного замовника» за адресою: вулиця Першотравнева, буд. 59-А, місто Добропілля, Донецька область, в яких відсутня інформація про те, що ОСОБА_1 під час час обстрілу здійснював евакуацію з верхніх поверхів гуртожитку місцевих мешканців, що проживали у гуртожитку. 
Письмові пояснення пожежного-рятувальника 62 ДПРЧ 19 ДПРЗ Головного управління сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_2 від 21.02.2024, механіка-водія-сапера відділення механізованого розмінування та спеціальних вибухових робіт ЧПР та ГР АРЗ СП Головного управління ДСНС України в Івано-Франківські області рядового служби цивільного захисту Макухи О.О. від 21.02.2024, водія-сапера відділення механізованого розмінування та спеціальних вибухових робіт ЧПР та ГР АРЗ СП Головного управління ДСНС України в Івано-Франківські області рядового служби цивільного захисту Лопатчука М.М. від 21.02.2024, фельдшера ЧПР та ГР АРЗ СП Головного управління ДСНС України в Івано-Франківські області рядового служби цивільного захисту Кузьми М.М. від 21.02.2024, водія-сапера відділу піротехнічних робіт ГПР ЧПР та ГР АРЗ СП Головного управління ДСНС України у Черкаській області майстер-сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_3 від 21.02.2024, сапера відділу піротехнічних робіт ГПР ЧПР та ГР АРЗ СП Головного управління ДСНС України у Черкаській області головного майстер-сержанта служби цивільного захисту Добрелі О.О. від 21.02.2024, начальника ЧПР та ГР АРЗ СП Головного управління ДСНС України у Черкаській області майора служби цивільного захисту Бондаренка М.О. від 21.02.2024 не підтверджують здійснення ОСОБА_1 евакуації з верхніх поверхів будівлі місцевих мешканців, що проживали у гуртожитку.
Особисте письмове пояснення позивача від 21.02.2024 також не містить інформації про здійснення ним евакуації місцевих мешканців. Так, після обстрілу, особовий склад почав виконувати заходи щодо найшвидшої евакуації з верхніх поверхів будівлі гуртожитку, тобто самоевакуації. Приблизно о 00:44 год. відбулося повторне влучання безпілотного літального апарату, ймовірно типу “Шахед”, в будівлю гуртожитку КП “Служба єдиного замовника”. В результаті обстрілу відбулося руйнування сходового маршу з 5 по 3 поверх, чим була ускладнена евакуація особового складу. 
Наказом 19 державного пожежно-рятувального загону Головного управління ДСНС України у Донецькій області від 21.02.2024 № 124 “Про залучення сил та засобів 19 ДПРЗ Головного управління до заходів з мінімізації наслідків збройної агресії” до місця події були направлені сили і засоби 19 ДПРЗ з метою обстеження території, з`ясування наслідків обстрілів, своєчасного та якісного проведення робіт з ліквідації наслідків обстрілу, організації оперативного керівництва залученими силами і засобами, координації дій спеціалізованих служб цивільного захисту під час гасіння пожеж, проведення аварійно-рятувальних та інших невідкладних робіт, надання допомоги населенню. Перелік залученого особового складу визначений у вказаному вище наказі 19 ДПРЗ.
Стосовно доводів ОСОБА_1 про те, що нещасний випадок стався з ним під час перебування у службовому відрядженні, яке є цілодобовим, то суд вказує на таке.
Визначення «службове відрядження» міститься в пункті 1 розділу І Інструкції про службові відрядження в межах України та за кордон, затвердженої наказом Міністерства фінансів України від 13.03.1998 за № 59.
Службовим відрядженням вважається поїздка працівника за розпорядженням керівника державного органу (поїздка державного службовця - за розпорядженням керівника державної служби), підприємства, установи та організації, що повністю або частково утримується (фінансується) за рахунок бюджетних коштів (далі - підприємство), на певний строк до іншого населеного пункту для виконання службового доручення поза місцем його постійної роботи (за наявності документів, що підтверджують зв`язок службового відрядження з основною діяльністю підприємства).
Згідно пункту 7 розділу І Інструкції про службові відрядження в межах України та за кордон днем вибуття у відрядження вважається день відправлення поїзда, літака, автобуса або іншого транспортного засобу з місця постійної роботи відрядженого працівника, а днем прибуття з відрядження - день прибуття транспортного засобу до місця постійної роботи відрядженого працівника. При відправленні транспортного засобу до 24-ї години включно днем вибуття у відрядження вважається поточна доба, а з 0 години і пізніше - наступна доба. Якщо станція, пристань, аеропорт розташовані за межами населеного пункту, де працює відряджений працівник, у строк відрядження зараховується час, який потрібний для проїзду до станції, пристані, аеропорту. Аналогічно визначається день прибуття відрядженого працівника до місця постійної роботи.
Згідно з пунктом 8 розділу І Інструкції про службові відрядження в межах України та за кордон на працівника, який перебуває у відрядженні, поширюється режим робочого часу того підприємства, до якого він відряджений. Замість днів відпочинку, не використаних за час відрядження, інші дні відпочинку після повернення з відрядження не надаються.
Відповідно до пункту 9 розділу І Інструкції про службові відрядження в межах України та за кордон якщо працівник спеціально відряджений для роботи у вихідні або святкові й неробочі дні, то компенсація за роботу в ці дні виплачується відповідно до чинного законодавства.
Згідно пункту 10 розділу І Інструкції про службові відрядження в межах України та за кордон якщо працівник відбуває у відрядження у вихідний день, то йому після повернення з відрядження в установленому порядку надається інший день відпочинку.
З огляду на зміст вищевказаних положень Інструкції про службові відрядження в межах України та за кордон, передбачено виконання робіт під час службового відрядження у дні відпочинку, у вихідні або святкові й неробочі дні, однак за роботу в такі дні особі надають дні відпочинку або компенсацію.
Згідно вимог пункту 8 розділу І Інструкції про службові відрядження в межах України та за кордон на працівника, який перебуває у відрядженні, поширюється режим робочого часу того підприємства, до якого він відряджений.
Отже, перебуваючи в службовому відрядженні особа виконує службові обов`язки не безперервно, а відповідно до режиму робочого часу того підприємства, до якого він відряджений.
Наказом Головного управління ДСНС України у Донецькій області від 24.01.2024 № НС-122/50 “Про організацію роботи Групи управління розмінуванням на території Донецької області” визначений час роботи приданих піротехнічних розрахунків та піротехнічних розрахунків Головного управління з 08 год. 00 хв. до 15 год. 00 хв. з урахуванням оперативної обстановки та своєчасним наданням звітів відповідно до форм, визначених керівними документами. 
В пункті 2.6 Інструкції № 540 зазначено: «Пов`язаними з виконанням службових обов`язків нещасні випадки, що сталися з особою під час виконання службових обов`язків, у тому числі у відрядженні…».
Першочерговим є встановлення факту виконання службових обов`язків, які під час відрядження особа може виконувати, а може і не виконувати. Тобто, факт перебування особи у відрядженні не має своїм наслідком автоматичне, безумовне та безперервне виконання такою особою службових обов`язків.
Відповідно до пункту 2.6 Інструкції №и540 також окремо передбачено визнання пов`язаними з виконанням службових обов`язків нещасних випадків, що сталися з особою, що сталися у період прямування до місця відрядження та в зворотному напрямку відповідно до завдання про відрядження.
Отже, нещасний випадок вважається таким, що трапився в період проходження служби при виконанні службових обов`язків за умови виконання працівником у відрядженні своїх безпосередніх посадових обов`язків, в тому числі під час прямування до місця їх здійснення чи повернення з такого місця.
В спірному випадку позивач хоча і перебував у відрядженні, але станом на час отримання тілесних ушкоджень не виконував своїх безпосередніх посадових обов`язків та перебував на нічному відпочинку. Тобто, нещасний випадок стався з позивачем у позаробочий час.
Стосовно дотримання процедури проведення спеціального розслідування, за висновками якого 08.03.2024 складено акт № 2/2024 від 08.03.2024 про нещасний випадок, не пов`язаний із виконанням службових обов`язків, то позивач вказав лише на одне порушення, яке допустила комісія, а саме: не провела огляд місця нещасного випадку.
Перелік дій, які зобов`язана вчинити комісія при розслідуванні нещасного випадку визначений в пункті 2.5 Інструкції № 540.
При розслідуванні нещасного випадку комісія зобов`язана у термін, визначений керівником органу і підрозділу МНС України: обстежити місце нещасного випадку, одержати пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам нормативно-правових актів з охорони праці; з`ясувати обставини та причини нещасного випадку; встановити, чи пов`язаний цей випадок із виконанням службових обов`язків; установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці, розробити заходи щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти акт розслідування нещасного випадку (аварії), що стався (сталася), за формою Нцз-5 згідно з додатком 1. 
Обстеження місця нещасного випадку входить до переліку дій, які зобов`язана вчинити комісія при розслідуванні нещасного випадку.
В спірному випадку комісія не здійснила обстеження місця нещасного випадку з метою недопущення невиправданого ризику для життя і здоров`я членів комісії, оскільки місце, де стався нещасний випадок, перебуває в зоні проведення можливих бойових дій.
Про існування реальної загрози життю і здоров`ю людей, які перебувають в місті Добропілля Покровського району Донецької області, зазначив також ОСОБА_1 в позовній заяві, вказавши на те, що Покровський район Донецької області в період з 01 по 25 лютого 2024 року визначений як район ведення воєнних (бойових) дій.
У відповіді на відзив ОСОБА_1 зазначив, що Добропільська міська територіальна громада Покровського району Донецької області з 24.02.2022 є територією виникненя можливих бойових дій.
Згідно Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, затвердженого наказом Міністерства з питань реінтеграції тимчасово окупованих територій України 22.12.2022 № 309, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 23.12.2022 за № 1668/39004 (в редакції, чинній на час складання 08.03.2024 комісією акту про нещасний випадок, не пов`язаний із виконанням службових обов`язків) Добропільська міська територіальна громада Покровського району Донецької області (код UA14160070000097326) входить до переліку територій можливих бойових дій з дата виникнення можливості бойових дій з 24.02.2022. 
Вказані обставини свідчать про існування реальної загрози життю і здоров`ю для членів комісії під час можливого обстеження місця нещасного випадку, а саме гуртожитку КП «Служба єдиного замовника» за адресою: АДРЕСА_1 .
Не зважаючи на вищевикладене, суд вважає, що обстеження місця нещасного випадку комісією жодним чином не може змінити встановлені та визнані обома сторонами такі факти як час та місце отримання 21.02.2024 ОСОБА_1 ушкоджень, які є нещасним випадком.
Згідно пункту 3.15 Інструкції № 540 у разі надходження скарги або незгоди з висновками спеціальної комісії щодо обставин та причин нещасного випадку керівник органу і підрозділу МНС України з метою забезпечення об`єктивності спеціального розслідування має право призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування такого випадку спеціальною комісією в іншому складі і за результатами її роботи скасувати висновки попередньої спеціальної комісії, вжити заходів до активізації роботи щодо запобігання виникненню подібних випадків, притягнути до відповідальності посадових осіб органів і підрозділів МНС України, які порушили вимоги законодавства про охорону праці.
Пунктом 3.16 Інструкції № 540 передбачено, що у разі незгоди керівника органу і підрозділу МНС України, потерпілого або члена його сім`ї чи особи, яка представляє його інтереси, із змістом затвердженого акта форми Нцз-5, форми Нцз-1 (або форми НПВцз) рішення спеціальної комісії може бути оскаржено у судовому порядку.
В спірному випадку ОСОБА_1 звернувся до відповідача з рапортом від 13.05.2024, в якому просив повторно скласти акт про нещасний випадок 21.02.2024, вказавши його статус як такого, що пов`язаний із виконанням службових обов`язків при захисті Батьківщини з виданням відповідного наказу.
Як вже було зазначено, листом № 5001-4591/50 06 від 08.06.2024 ГУ ДСНС України у Донецькій області, зазначило, що у зв`язку із зверненнями співробітників Аварійно-рятувального загону спеціального призначення Головного управління ДСНС України у Черкаській області від 11.04.2024, Головним управлінням в період з 23.04.2024 по 30.04.2024 було проведено повторне (додаткове) спеціальне розслідування нещасного випадку, що стався 21.02.2024 о 00 годин 44 хв. у місті Добропіллі Донецької області. Комісією Головного управління було встановлено наступне: матеріали справи не містять жодних документів, які б могли свідчити про те, що висновок попередньої спеціальної комісії є необгрунтованим чи неправдивим. Висновки встановлені в Акті розслідування нещасного випадку (аварії), за формою Нцз-5, який затверджений 09.03.2024, відповідають дійсності. Підстави для скасування попередніх Актів (за формами Нцз-5, НПВцз) — відсутні. Враховуючи вищенаведену інформацію, а також те, що нещасний випадок, який трапився 21.02.2024 о 00 год. 44 хв. в м. Добропіллі Донецької області, стався за однакових обставин та в той же час із приданими силами ДСНС, позивача повідомлено про недоцільність проведення ще одного повторного спеціального розслідування даного випадку (а.с. 64-65).
Велика Палата Верховного Суду в постанові від 22.05.2024 за результатом розгляду справи № 227/2301/21 дійшла таких висновків: «…До виключної компетенції комісії (спеціальної комісії) по розслідуванню нещасного випадку належать повноваження з визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, і такий факт не може бути визнаний таким у судовому порядку. Саме комісія (спеціальна комісія) встановлює факт пов`язаності чи непов`язаності нещасного випадку з виробництвом. 8.17. Рішення комісії (спеціальної комісії) та відповідний акт можуть бути оскаржені до суду. У цьому випадку суд має встановити наявність або відсутність порушень при їх складанні, у тому числі й перевірити обґрунтованість визнання комісією нещасного випадку таким, що пов`язаний / не пов`язаний з виробництвом, і відповідно до цього ухвалити рішення. 8.18. Суд не уповноважений встановлювати або вважати доведеним факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом…».
Враховуючи зазначені вище встановлені обставини справи, норми законодавства, які регулюють спірні правовідносини та висновки Верховного Суду, колегія суддів дійшла висновку, що доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження та спростовуються висновками суду першої інстанції, які зроблені на підставі повного, всебічного та об`єктивного аналізу відповідних правових норм та фактичних обставин справи. Доводи апеляційної скарги, наведені на спростування висновків суду першої інстанції, не містять належного обґрунтування чи нових переконливих доводів, які б були безпідставно залишені без розгляду судом першої інстанції. Порушень норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильного застосування норм матеріального права поза межами вимог апелянта та доводів, викладених у апеляційній скарзі, у ході апеляційного розгляду справи встановлено не було.
У контексті оцінки доводів апеляційної скарги апеляційний суд звертає увагу на позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах “Проніна проти України” (пункт 23) та “Серявін та інші проти України” (пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
Відповідно до статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду – без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального та процесуального права.
Відповідно до статті 139 КАС України судові витрати не стягуються.
Керуючись ст.ст. 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328 КАС України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення.
Рішення Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 18 квітня 2025 року у справі №300/8440/24 – залишити без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом 2 частини 5 статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	Н. В. Ільчишин 	
судді	 	В. В. Гуляк 	
 	 	З. М. Матковська  	
Повне судове рішення складено 23.03.26