ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 березня 2026 року	Львів	Справа № 140/952/24 пров. № А/857/22381/24	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі колегії суддів:
головуючого судді: Носа С.П.;
суддів: Кухтея Р.В., Ільчишин Н.В.,
розглянувши у порядку письмового провадження в м. Львові апеляційну скаргу Волинської митниці на рішення Волинського окружного адміністративного суду від 11 червня 2024 року у справі № 140/952/24 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю “КРАФТ ХОЛЛ” до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення,-
суддя у І інстанції Сорока Ю.Ю.
час ухвалення рішення не зазначено,
місце ухвалення рішення м. Луцьк,
дата складення повного тексту рішення не зазначено,
В С Т А Н О В И В: 
ТОВ “КРАФТ ХОЛЛ” звернулося у Волинський окружний адміністративний суд з адміністративним позовом до Волинської митниці в якому просив визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA205170/2023/000042/1 від 29.11.2023 року, UA205170/2023/000021/2 від 28.07.2023 року, UA205170/2023/000024/2 від 08.08.2023 року, UA205170/2023/000029/2 від 23.08.2023 року, UA205170/2023/000023/2 від 03.08.2023 року, UA205170/2023/000020/2 від 25.07.2023 року, UA205170/2023/000018/2 від 14.07.2023 року.
Рішенням Волинського окружного адміністративного суду від 11 червня 2024 року позов Товариства з обмеженою відповідальністю “КРАФТ ХОЛЛ” до Волинської митниці про визнання протиправним та скасування рішення задоволено повністю.
Не погоджуючись з вищезазначеним рішенням суду першої інстанції, відповідач оскаржив його в апеляційному порядку, яке, покликаючись на неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції вважає встановленими, порушення судом норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи, просить суд апеляційної інстанції скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою в задоволенні адміністративного позову відмовити.
Позивач у відзиві на апеляційну скаргу рішення суду першої інстанції вважає законним та просить залишити його без змін.
На підставі пункту 1 частини 1 статті 311 КАС України розгляд справи проводиться в порядку письмового провадження.
Заслухавши суддю-доповідача, переглянувши справу за наявними у ній доказами, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, суд апеляційної інстанції приходить до переконання, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
З матеріалів справи вбачається, що між ТОВ “КРАФТ ХОЛЛ” (Покупець) та компанією ES POLTRADE S.R.O. (Словаччина) (Продавець) було укладено зовнішньоекономічний договір (контракт) №04/21-ES/KH від 01.02.2021.
За умовами вищезгаданого контракту Продавець зобов`язується продати, а Покупець прийняти та оплатити товар згідно інвойсів: автомобілі легкові, бувші у користуванні, вантажні автомобілі нові та бувші у вжитку, тягачі, трактори і тракторні агрегати нові та бувші у використанні, причіпи, напівпричіпи нові та бувші у використанні, спеціальну будівельну техніку нову та бувшу у використанні, мотоцикли, квадроцикли нові та бувші у використанні.
ТОВ “КРАФТ ХОЛЛ” з метою митного оформлення товару на митний пост Волинської митниці подало митні декларації (МД) №23UA205170038410U2 від 29.11.2023, №23UA205170021604U1 від 28.07.2023, №23UA205170023084U1 від 10.08.2023, №23UA205170024547U0 від 23.08.2023, №23UA205170022283U3 від 03.08.2023, №23UA205170021181U4 від 25.07.2023, №23UA205170020006U2 від 14.07.2023, згідно з якими було заявлено до митного оформлення наступні товари:
ТОВАР №1 – “Легковий автомобіль марки VOLVO, модель FH, VIN НОМЕР_1 , 2016 року виготовлення”;
ТОВАР №2 – “Сідельний тягач для напівпричепів, марки VOLGSWAGEN, модель TOUAREG, VIN - НОМЕР_2 , 2018 року виготовлення”;
ТОВАР №3 – “Легковий автомобіль марки VOLKSWAGEN, модель TIGUAN, VIN НОМЕР_3 , 2017 року”;
ТОВАР №4 – “Легковий автомобіль марки SKODA, модель OCTAVIA, VIN НОМЕР_4 , 2019 року виготовлення”;
ТОВАР №5 – “Легковий автомобіль марки SKODA, модель SUPERB, VIN НОМЕР_5 , 2020 року виготовлення”;
ТОВАР №6 – “Легковий автомобіль марки NISSAN, модель NV400, VIN НОМЕР_6 , 2019 року”;
ТОВАР №7 – “Легковий автомобіль марки SKODA, модель KODIAQ, VIN НОМЕР_7 , 2018 року виготовлення, об`єм циліндрів 1968 см/куб”.
На підтвердження заявленої митної вартості товару та обраного основного методу її обчислення декларантом до вказаних МД були подані такі документи:
щодо ТОВАРУ №1: рахунок-фактура №ES23-1117 від 20 листопада 2023 року; автотранспортна накладна від 20 листопада 2023 року; сертифікат з перевезення (походження) від 27 листопада 2023 року; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 06 січня 2016 року; висновок про вартісні та якісні характеристики товару; зовнішньоекономічний контракт №04/21-ES від 01 лютого 2023 року; доповнення до Контракту №1 від 31 грудня 2021 року; експортна митна декларація №23HU7210002BE98676;
щодо ТОВАР №2: рахунок-фактура №ES23-0617 від 27 червня 2023 року; автотранспортна накладна №230617 від 29 червня 2023 року; сертифікат з перевезення (походження) товару від 11 липня 2023 року; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 20 вересня 2018 року; зовнішньоекономічний контракт №04/21-ES/KH від 01 лютого 2021 року; додаткова угода до Контракту №1 від 31 грудня 2021 року; експортна митна декларація №23PL341010E0319869;
щодо ТОВАРУ №3: рахунок-фактура №ES23-0730 від 31 липня 2023 року; автотранспортна накладна від 02 серпня 2023 року; сертифікат про походження товару; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу; висновок про вартісні та якісні характеристики товару; декларація про походження товару від 06 листопада 2023 року; зовнішньоекономічний контракт №04/21-ES/KH від 01 лютого 2021 року; експортна митна декларація №23SK5361EX31224106;
щодо ТОВАРУ №4: рахунок-проформа №VZF23-038 від 02 серпня 2023 року; рахунок-фактура (інвойс) №ES23-0808 від 08 серпня 2023 року; автотранспортна накладна від 14 серпня 2023 року; сертифікат з перевезення (походження); свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 01 березня 2019 року; банківський платіжний документ, що стосується товару від 04 серпня 2023 року; зовнішньоекономічний контракт №04/21-ES/KH від 01 лютого 2021 року; експортна митна декларація №23HU7210002B8B8367 від 22 серпня 2023 року;
щодо ТОВАРУ №5: рахунок-проформа №ES23-0729 від 26 липня 2023 року; автотранспортна накладна №230729 від 26 липня 2023 року; сертифікат перевезення (походження) товару від 26 липня 2023 року; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу; зовнішньоекономічний контракт №04/21-ES/KH від 01 лютого 2021 року; додаткова угода до Контракту; експортна митна декларація №23HU7210002B75F805 від 26 липня 2023 року;
щодо ТОВАРУ №6: рахунок-проформа №ES23-0717 від 17 липня 2023 року; автотранспортна накладна від 19 липня 2023 року; сертифікат з перевезення від 21 липня 2023 року; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу; висновок про вартісні та якісні характеристики товару від 25 липня 2023 року; зовнішньоекономічний контракт №04/21-ES/KH від 01 лютого 2021 року; доповнення до контракту від 31 грудня 2021 року; копію експортної митної декларації №23HU7210002B7128C9;
щодо ТОВАРУ №7: рахунок-фактура №ES23-0713 від 11 липня 2023 року; автотранспортна накладна від 12 липня 2023 року; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 15 грудня 2020 року; висновок про вартісні та якісні характеристики товарів від 14 липня 2023 року; доповнення до контракту від 31 грудня 2021 року; копія експортної митної декларації №23HU7210002B68BC51.
Здійснюючи митний контроль правильності визначення декларантом митної вартості товарів, заявлених до митного оформлення, митницею встановлено розбіжності, а саме:
по МД №23UA205170020006U2 від 14.07.2023:
відповідно до вказаного в інвойсі №ES23-0713 від 11.07.2023 продавцем (власником) транспортного засобу є "ES Poltrade, s.r.o." 04001 Kosice - Stare Mesto, Kuzmanyho 29. Slovakia. Однак, у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_8 зазначений власник транспортного засобу - EATD European Agriculture Tyre Distributors GmbH;
декларація №23HU7210002B68BC51 від 12.07.2023 видана в країні Угорщина, декларація країни відправлення Словаччина не подана до митного оформлення;
по МД №23UA205170021181U4 від 25.07.2023:
числове значення, зазначене в декларації країни відправлення 23HU7210002B7128C9 від 21.07.2023 - 2971440 не відповідає ціні товару, зазначеній в інвойсі №ES23-0717 від 17.07.2023 - 8000 Євро;
відповідно до вказаного в інвойсі №ES23-0717 від 17.07.2023 продавцем (власником) транспортного засобу є "ES Poltrade, s.r.o." 04001 Kosice - Stare Mesto, Kuzmanyho 29. Slovakia. Однак у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_9 зазначений власник транспортного засобу - BERTINCHAMPS STEPHANE;
декларація №23HU7210002B7128C9 від 21.07.2023 видана в країні Угорщина, декларація країни відправлення Словаччина не подана до митного оформлення;
по МД №23UA205170021604U1 від 28.07.2023:
числове значення, зазначене в декларації країни відправлення 23HU7210002B677EB7 від 11.07.2023- 8171460 не відповідає ціні товару, зазначеній в інвойсі в інвойсі № ES23-0617 від 27.06.2023- 22000 Євро;
відповідно до вказаного в інвойсі №ES23-0617 від 27.06.2023 продавцем (власником) транспортного засобу є "ES Poltrade, s.r.o." 04001 Kosice - Stare Mesto, Kuzmanyho 29. Slovakia. Однак у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_10 зазначений власник транспортного засобу - LANGMANN GARTEN UND LANDSCHAFTSBA U GMBH;
по МД №23UA205170022283U3 від 03.08.2023:
числове значення, зазначене в декларації країни відправлення №23HU7210002B75F805 від 26.07.2023 - 3714300 не відповідає ціні товару, зазначеній в інвойсі №ES23-0729 від 26.07.2023 -10 000 Євро;
згідно декларації країни відправлення 23HU7210002B75F805 від 26.07.2023 країною відправлення є Угорщина, декларація країни відправлення Словаччина не подана до митного оформлення;
відповідно до вказаного в інвойсі №ES23-0729 від 26.07.2023 продавцем (власником) транспортного засобу є "ES Poltrade, s.r.o." 04001 Kosice - Stare Mesto, Kuzmanyho 29. Slovakia. Однак, у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_11 зазначений власник транспортного засобу - ROSSMANN LOGISTIKGESELLSCHAFT MBH;
по МД №23UA205170023084U1 від 10.08.2023:
відповідно до вказаного в інвойсі №ES23-0730 від 31.07.2023 продавцем (власником) транспортного засобу є "ES Poltrade, s.r.o." 04001 Kosice - Stare Mesto, Kuzmanyho 29. Slovakia. Однак, у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_12 зазначений власник транспортного засобу - Jytas A/S Arhusvej 211 Skoby 8464 Galten;
по МД №23UA205170024547U0 від 23.08.2023:
числове значення, зазначене в декларації країни відправлення №23HU7210002B8B8367 від 22.08.2023 - 2340938 не відповідає ціні товару, зазначеній в рахунку -фактурі від 08.08.2023 № ES23-0808- 6250 Євро;
згідно декларації країни відправлення №23HU7210002B8B8367 від 22.08.2023 країною відправлення є Угорщина, декларація країни відправлення Словаччина не подана до митного оформлення;
відповідно до вказаного в інвойсі від 08.08.2023 №ES23-0808 продавцем (власником) транспортного засобу є "ES Poltrade, s.r.o." 04001 Kosice - Stare Mesto, Kuzmanyho 29. Slovakia. Однак, у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу № НОМЕР_13 зазначений власник транспортного засобу - ARVAL SERVICE LEASE POLSKA;
по МД №23UA205170038410U2 від 29.11.2023:
числове значення, зазначене в декларації країни відправлення №23HU7210002BE98676 від 24.11.2023 - 4600200 не відповідає ціні товару, зазначеній в рахунку -фактурі від 20.10.2023 № ES23-1117- 12000 Євро;
згідно декларації країни відправлення №23HU7210002BE98676 від 24.11.2023 країною відправлення є Угорщина, декларація країни відправлення Словаччина не подана до митного оформлення.
В зв`язку із наявністю розбіжностей та відповідно до частин другої, третьої статті 53 МК України у вказаних випадках митного оформлення декларанту була надіслана вимога про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості, зокрема: 
договори із третіми особами, пов`язані з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається;
рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором;
виписки з бухгалтерської документації;
каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару;
висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями;
декларації країн-відправлення;
транспортні документи (договір, рахунки тощо).
ТОВ “КРАФТ ХОЛЛ” щодо кожної з поставок направило повідомлення про надання додаткових документів та пояснень, зокрема:
щодо ТОВАРУ №1 - №29/11- 01 від 29 листопада 2023 року;
щодо ТОВАРУ №2 - №28/07-23 від 28 липня 2023 року;
щодо ТОВАРУ №3 - №10/08-01 від 10 серпня 2023 року;
щодо ТОВАРУ №4 - №23/08-02 від 23 серпня 2023 року;
щодо ТОВАРУ №5 - №03/08-01 від 03 серпня 2023 року;
щодо ТОВАРУ №6 - №25/07-23 від 25 липня 2023 року;
щодо ТОВАРУ №7 - №14/07-12 від 14 липня 2023 року.
Вважаючи, що усіх документів недостатньо для підтвердження митної вартості товару за основним методом, Волинською митницею було винесено рішення про коригування митної вартості товарів щодо ТОВАРУ №1 - №UA205170/2023/000042/1 та складено картку відмови у прийнятті митної декларації №UA205170/2023/000924, щодо ТОВАРУ №2 - №UA205170/2023/000021/2 та складено картку відмови у прийнятті митої декларації №UA205170/2023/000677, щодо ТОВАРУ №3 - №UA205170/2023/000024/2 та складено картку відмови у прийнятті митої декларації №UA205170/2023/000677, щодо ТОВАРУ №4 - рішення про коригування митної вартості №UA205170/2023/000029/2 та складено картку відмови у прийнятті митої декларації №UA205170/2023/000707, щодо ТОВАРУ №5 - №UA205170/2023/000023/2 та складено картку відмови у прийнятті митої декларації №UA205170/2023/000654, щодо ТОВАРУ №6 - №UA205170/2023/000020/2 та складено картку відмови у прийнятті митої декларації №UA205170/2023/000620, щодо ТОВАРУ №7 - №UA205170/2023/000018/2 та складено картку відмови у прийняті митної декларації №UA205170/2023/000591.
З графи 33 вказаних рішень вбачається, що документи, подані до митного оформлення, містять розбіжності та не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості. Декларанту надіслано вимогу відповідно до частини другої, третьої статті 53 МК України про надання додаткових документів для підтвердження митної вартості та у зв`язку із неподанням декларантом документів згідно з переліком, заявлену митну вартість не визнано. Проведено консультації з декларантом згідно із статтею 57 МК України. Митну вартість визначено за резервним методом (стаття 64 МК України). Рівень митної вартості визначено згідно рівня на подібні товари за ЄАІС, а саме:
по МД №23UA205170020006U2 від 14.07.2023 рівень митної вартості становить: 14000 Євро згідно МД №UA305160/2023/16287 від 18.05.2023);
по МД №23UA205170021181U4 від 25.07.2023 рівень митної вартості становить: 17000 Євро згідно МД UA204080/2023/7326 від 12.06.2023);
по МД №23UA205170021604U1 від 28.07.2023 рівень митної вартості становить: 27000 Євро згідно МД №UA305160/2023/24718 від 27.07.2023);
по МД №23UA205170022283U3 від 03.08.2023 рівень митної вартості становить: 19850 Євро згідно МД №UA209180/2023/41205 від 01.08.2023);
по МД №23UA205170023084U1 від 10.08.2023 рівень митної вартості становить: 14000 Євро згідно МД №UA408040/2023/3444 від 05.06.2023);
по МД №23UA205170024547U0 від 23.08.2023 рівень митної вартості становить: 10500 Євро згідно МД №UA205150/2023/11438 від 18.08.2023);
по МД №23UA205170038410U2 від 29.11.2023 рівень митної вартості становить: 24200 Євро згідно МД №UA204060/2023/11498 від 06.11.2023).
Спірні товари в подальшому були випущені у вільний обіг за МД №23UA205170020118U2 від 14.07.2023, №23UA205170021285U8 від 25.07.2023, №23UA205170021715U2 від 28.07.2023, №23UA205170022393U5 від 03.08.2023, №23UA205170023162U1 від 10.08.2023, №23UA205170024598U2 від 23.08.2023, №23UA205170041060U2 від 19.12.2023.
Позивач не погоджуючись із такими діями відповідача, звернувся до суду з цим позовом.
З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити наступне.
Згідно статті 49 МК України митною вартістю товарів, які переміщуються через митний кордон України, є вартість товарів, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Відповідно до частини першої статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Згідно із частинами першою - третьою статті 52 цього ж Кодексу заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням митному органу додаткової інформації. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, мають право: 1) надавати митному органу (за наявності) додаткові відомості у разі потреби уточнення інформації; 2) на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі визнання митним органом заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю; у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої статті 55 цього Кодексу; 3) проводити цінову експертизу договору (контракту) шляхом залучення експертів за власні кошти; 4) оскаржувати у порядку, визначеному главою 4 цього Кодексу, рішення митного органу щодо коригування митної вартості оцінюваних товарів та бездіяльність митного органу щодо неприйняття протягом строків, встановлених статтею 255 цього Кодексу для завершення митного оформлення, рішення про визнання митної вартості оцінюваних товарів; 5) приймати самостійне рішення про необхідність коригування митної вартості після випуску товарів; 6) отримувати від митного органу інформацію щодо підстав, з яких митний орган вважає, що взаємозв`язок продавця і покупця вплинув на ціну, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари; 7) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації про причини, за яких заявлена ними митна вартість не може бути визнана; 8) у випадках та в порядку, визначених цим Кодексом, вимагати від митного органу надання письмової інформації щодо порядку і методу визначення митної вартості, застосованих при коригуванні заявленої митної вартості, а також щодо підстав для здійснення такого коригування.
Частинами другою - третьою статті 53 МК України передбачено, що документами, які підтверджують митну вартість товарів, є: 1) декларація митної вартості, що подається у випадках, визначених у частинах п`ятій і шостій статті 52 цього Кодексу, та документи, що підтверджують числові значення складових митної вартості, на підставі яких проводився розрахунок митної вартості; 2) зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; 3) рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об`єктом купівлі-продажу); 4) якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; 5) за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару; 6) транспортні (перевізні) документи, якщо за умовами поставки витрати на транспортування не включені у вартість товару, а також документи, що містять відомості про вартість перевезення оцінюваних товарів; 7) копія імпортної ліцензії, якщо імпорт товару підлягає ліцензуванню; 8) якщо здійснювалося страхування, - страхові документи, а також документи, що містять відомості про вартість страхування. У разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) такі додаткові документи: 1) договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) ліцензійний чи авторський договір покупця, що стосується оцінюваних товарів та є умовою продажу оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
Частинами першою - третьою статті 54 вказаного Кодексу визначено, що контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості. Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу. За результатами здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Згідно частин першої, другої, п`ятої, шостої статті 55 МК України рішення про коригування заявленої митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України з поміщенням у митний режим імпорту, приймається митним органом у письмовій формі під час здійснення контролю правильності визначення митної вартості цих товарів як до, так і після їх випуску, якщо митним органом у випадках, передбачених частиною шостою статті 54 цього Кодексу, виявлено, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів. Прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: 1) обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість не може бути визнано; 2) наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; 3) вичерпний перелік вимог щодо надання додаткових документів, передбачених частиною третьою статті 53 цього Кодексу, за умови надання яких митна вартість може бути визнана митним органом; 4) обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування; 5) інформацію про: а) право декларанта або уповноваженої ним особи на випуск у вільний обіг товарів, що декларуються: у разі згоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно з митною вартістю, визначеною митним органом; у разі незгоди декларанта або уповноваженої ним особи з рішенням митного органу про коригування заявленої митної вартості товарів - за умови сплати митних платежів згідно із заявленою митною вартістю товарів та надання гарантій відповідно до розділу X цього Кодексу в розмірі, визначеному митним органом відповідно до частини сьомої цієї статті; б) право декларанта або уповноваженої ним особи оскаржити рішення про коригування заявленої митної вартості до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Декларант може провести консультації з митним органом з метою обґрунтованого вибору методу визначення митної вартості на підставі інформації, яка наявна в митного органі. На вимогу декларанта консультації проводяться у письмовому вигляді.
Частинами першою, другою статті 57 вказаного Кодексу врегульовано, що визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: 1) основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); 2) другорядні: а) за ціною договору щодо ідентичних товарів; б) за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; в) на основі віднімання вартості; г) на основі додавання вартості (обчислена вартість); ґ) резервний. Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).
Відповідно до частин першої, другої статті 64 МК України у разі якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом послідовного використання методів, зазначених у статтях 58 - 63 цього Кодексу, митна вартість оцінюваних товарів визначається з використанням способів, які не суперечать законам України і є сумісними з відповідними принципами і положеннями Генеральної угоди з тарифів і торгівлі (GATT). Митна вартість, визначена згідно з положеннями цієї статті, повинна ґрунтуватися на раніше визнаних (визначених) митними органами митних вартостях.
Виходячи із встановлених обставин справи та досліджених доказів, відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості товарів, з огляду на таке.
Як до митного оформлення, так і до суду позивач надав передбачені статтею 53 МК України документи, які підтверджують задекларовану митну вартість товару, зокрема: 
щодо ТОВАРУ №1: рахунок-фактура №ES23-1117 від 20 листопада 2023 року; автотранспортна накладна від 20 листопада 2023 року; сертифікат з перевезення (походження) від 27 листопада 2023 року; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 06 січня 2016 року; висновок про вартісні та якісні характеристики товару; зовнішньоекономічний контракт №04/21-ES від 01 лютого 2023 року; доповнення до Контракту №1 від 31 грудня 2021 року; експортна митна декларація №23HU7210002BE98676;
щодо ТОВАР №2: рахунок-фактура №ES23-0617 від 27 червня 2023 року; автотранспортна накладна №230617 від 29 червня 2023 року; сертифікат з перевезення (походження) товару від 11 липня 2023 року; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 20 вересня 2018 року; зовнішньоекономічний контракт №04/21-ES/KH від 01 лютого 2021 року; додаткова угода до Контракту №1 від 31 грудня 2021 року; експортна митна декларація №23PL341010E0319869;
щодо ТОВАРУ №3: рахунок-фактура №ES23-0730 від 31 липня 2023 року; автотранспортна накладна від 02 серпня 2023 року; сертифікат про походження товару; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу; висновок про вартісні та якісні характеристики товару; декларація про походження товару від 06 листопада 2023 року; зовнішньоекономічний контракт №04/21-ES/KH від 01 лютого 2021 року; експортна митна декларація №23SK5361EX31224106;
щодо ТОВАРУ №4: рахунок-проформа №VZF23-038 від 02 серпня 2023 року; рахунок-фактура (інвойс) №ES23-0808 від 08 серпня 2023 року; автотранспортна накладна від 14 серпня 2023 року; сертифікат з перевезення (походження); свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 01 березня 2019 року; банківський платіжний документ, що стосується товару від 04 серпня 2023 року; зовнішньоекономічний контракт №04/21-ES/KH від 01 лютого 2021 року; експортна митна декларація №23HU7210002B8B8367 від 22 серпня 2023 року;
щодо ТОВАРУ №5: рахунок-проформа №ES23-0729 від 26 липня 2023 року; автотранспортна накладна №230729 від 26 липня 2023 року; сертифікат перевезення (походження) товару від 26 липня 2023 року; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу; зовнішньоекономічний контракт №04/21-ES/KH від 01 лютого 2021 року; додаткова угода до Контракту; експортна митна декларація №23HU7210002B75F805 від 26 липня 2023 року;
щодо ТОВАРУ №6: рахунок-проформа №ES23-0717 від 17 липня 2023 року; автотранспортна накладна від 19 липня 2023 року; сертифікат з перевезення від 21 липня 2023 року; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу; висновок про вартісні та якісні характеристики товару від 25 липня 2023 року; зовнішньоекономічний контракт №04/21-ES/KH від 01 лютого 2021 року; доповнення до контракту від 31 грудня 2021 року; копію експортної митної декларації №23HU7210002B7128C9;
щодо ТОВАРУ №7: рахунок-фактура №ES23-0713 від 11 липня 2023 року; автотранспортна накладна від 12 липня 2023 року; свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу від 15 грудня 2020 року; висновок про вартісні та якісні характеристики товарів від 14 липня 2023 року; доповнення до контракту від 31 грудня 2021 року; копія експортної митної декларації №23HU7210002B68BC51.
Таким чином, відсутні підстави ставити під сумнів заявлену декларантом за першим методом митну вартість спірних товарів, оскільки така вартість підтверджується поданими до митного оформлення документами, у яких відсутні ознаки підробки або розбіжності щодо вартості товару, та документи містять достатньо відомостей щодо ціни товару.
В порядку частини третьої статті 53, пункту 2 частини п`ятої статті 54 МК України відповідач має право запитувати від декларанта лише ті документи, які необхідні для підтвердження заявленої митної вартості.
Декларант при митному оформленні імпортованого товару зобов`язаний надати документи за переліком, визначеним частиною другою статті 53 МК України. Контролюючий орган вправі витребувати додаткові документи на підтвердження задекларованої митної вартості у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей, що є обов`язковою обставиною, з якою закон пов`язує можливість витребування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення митної вартості товару. Такі сумніви можуть бути зумовлені, зокрема неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товару, невідповідністю характеристик товару, зазначених у поданих документах, результату митного огляду цього товару, порівнянням заявленої митної вартості з митною вартістю ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено.
Повноваження контролюючого органу витребувати додаткові документи стосується тільки тих документів, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всіх, передбачених статтею 53 МК України, документів. Ненадання декларантом витребуваних контролюючим органом документів може бути підставою для коригування митної вартості у випадку, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують об`єктивних сумнівів щодо достовірності наданої декларантом інформації.
Аналогічна правова позиція відображена Верховним Судом у постановах від 27.03.2020 (справа №540/2605/18), від 06.05.2020 (справа №140/1713/19), від 21.10.2021 (справа №420/4820/19).
В оскаржуваних рішеннях відсутнє належне обґрунтування того, що виявлені митним органом розбіжності у поданих декларантом документах впливають на митну вартість товарів, та суд вважає, що розбіжності, про які зазначено у цих рішеннях про коригування митної вартості товару, не можуть впливати на митну вартість товару та не могли бути правовою підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта.
Декларантом до кожної митної декларації були надані рахунки-фактури (інвойси), які є доказом здійснення операцій купівлі-продажу товарів, належать до групи документів, що є підставою для розрахунку податків за законодавством країни експорту.
Твердження відповідача про наявність розбіжностей у вартості товару в Євро, зазначеній в рахунках-фактурах (інвойсах), та у деклараціях країни експорту, яка зазначена в злотих та форинтах (при конвертації валют), не може бути підставою для коригування митної вартості з огляду на те, що відповідно до умов зовнішньоекономічного контракту від 01.02.2021 №04/21-ES/KH у всіх випадках пунктом 2.2 встановлено, що ціни на товар будуть зазначені в інвойсі (та/або інвойс/проформа) для відповідної поставки і встановлюються в Євро.
Згідно з наданими до митного оформлення інвойсами №ES23-1117 від 20 листопада 2023 року; №ES23-0617 від 27 червня 2023 року; №ES23-0730 від 31 липня 2023 року; №ES23-0808 від 08 серпня 2023 року; №ES23-0729 від 26 липня 2023 року; №ES23-0717 від 17 липня 2023 року; №ES23-0713 від 11 липня 2023 року вартість товару визначалась в Євро. 
Вартість товарів у польських злотих та угорських форинтах сторонами контракту взагалі не визначалась.
Експортна декларація – це документ, який підтверджує проходження вантажу митного оформлення в країні відправлення та заповнюється відправником товару або митним агентством, яке здійснює оформлення (відкриття) експортної декларації. На підставі цього документа відправник вантажу отримує відшкодування податку на додану вартість. Суд зазначає, що будь-яка різниця статистичної вартості товару в експортній декларації не може викликати сумнівів, оскільки якщо така і мала місце, то це обумовлено застосуванням курсу валют в країнах Євросоюзу, а не заниженням ціни позивачем згідно з документами, виданими йому продавцем.
У митній декларації країни відправлення вказується статистична вартість товарів (із врахуванням витрат на митне оформлення в країні експорту), а не фактурна вартість експортованих товарів, що не може свідчити про розбіжність в цифрових значеннях між митною декларацією країни відправлення і рахунком-фактурою та бути підставою для коригування вартості ввезеного товару.
Також однією з підстав для здійснення коригування митної вартості товарів стало те, що згідно декларацій країни відправлення країною відправлення є Угорщина та Польща, однак декларація країни відправлення Словаччина не подана до митного оформлення.
Митна декларація країни відправлення в розумінні частини другої статті 53 МК України не є документом, який підтверджує митну вартість товарів, натомість відповідно до частини шостої статті 53 МК України її декларант може подати за власним бажанням. Також копію митної декларації країни відправлення декларант або уповноважена ним особа подає на письмову вимогу митного органу за наявності умов, визначених частиною третьою статті 53 МК України. Однак у цій справі відповідач не довів наявність умов, які зумовлюють необхідність подання декларантом додаткових документів. Митна декларація країни відправлення може підтверджувати проходження товару (вантажем) митного оформлення в країні відправлення, однак не може підтверджувати чи спростовувати числове значення заявленої митної вартості товару.
Однією з підстав для здійснення коригування митної вартості товарів стало те, що в інвойсах продавцем (власником) транспортного засобу вказано підприємство "ES Poltrade, s.r.o." 04001 Kosice - Stare Mesto, Kuzmanyho 29. Slovakia, однак у свідоцтві про реєстрацію транспортного засобу зазначений інший власник транспортного засобу, інформація щодо якого відсутня в зовнішньоекономічному контракті.
На митну вартість товару жодним чином не впливає та обставина, що згідно з інвойсами №ES23-1117 від 20 листопада 2023 року; №ES23-0617 від 27 червня 2023 року; №ES23-0730 від 31 липня 2023 року; №ES23-0808 від 08 серпня 2023 року; №ES23-0729 від 26 липня 2023 року; №ES23-0717 від 17 липня 2023 року; №ES23-0713 від 11 липня 2023 року транспортний засіб був проданий компанією "ES Poltrade, s.r.o." 04001 Kosice - Stare Mesto, Kuzmanyho 29. Slovakia, а згідно з відомостями свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу реквізити особи, на яку зареєстровано транспортний засіб, не кореспондуються із заявленими до митного оформлення відомостями стосовно продавця товару, адже продавець та власник товару не повинен обов`язково бути однією і тією ж особою. Продавець, реалізуючи транспортний засіб, не зобов`язаний здійснювати його реєстрацію за собою, а наявність у продавця права продажу може бути обумовлено цивільно-правовими відносинами між безпосереднім власником транспортного засобу та продавцем. 
З поданих декларантом документів (контракту) зрозуміло, що продавцем є компанія "ES Poltrade, s.r.o." 04001 Kosice - Stare Mesto, Kuzmanyho 29. Slovakia. 
Чинним законодавством не передбачено обов`язку надання декларантом документів про походження товару в попередніх ланцюгах постачання продавця-експортера, що може становити комерційну таємницю, а питання щодо перевірки повноважень продавця на здійснення продажу транспортного засобу від імені його власників не входить до компетенції митниці та не впливає на задекларовані та підтверджені відповідними документами числові значення митної вартості, з якої обраховуються та справляються митні платежі.
Таким чином, митний орган не виконав обов`язку щодо зазначення конкретних обставин, які викликали відповідні сумніви, причини неможливості їх перевірки на підставі наданих декларантом документів, а вказані відповідачем сумніви не можна визнати обґрунтованими, позаяк суду не надані докази того, що подані декларантом документи містять розбіжності, у них наявні ознаки підробки або вони не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що підлягає сплаті за ці товари. Відтак, суд погоджується із доводами позивача про те, що декларантом було подано усі документи, що підтверджують правомірність декларування товару за основним (першим) методом, та які чітко ідентифікують придбаний товар, містять об`єктивні та достовірні дані, не містять дефектів та підтверджують числові значення, зазначені в МД, у зв`язку із чим відповідач безпідставно не визнав заявлену декларантом митну вартість та витребував додаткові документи у декларанта, а у подальшому, у зв`язку із неподанням додаткових документів, безпідставно прийняв оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів.
Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості (частина шоста статті 54 МК України).
Аналогічна правова позиція відображена Верховним Судом у постановах від 12.03.2020 у справі №804/6243/14, від 07.05.2020 у справі №1.380.2019.00162, від 02.03.2021 у справі №380/842/20.
Отже, в оскаржуваних рішеннях про коригування митної вартості товарів відсутнє належне обґрунтування того, що виявлені митним органом розбіжності впливають на митну вартість товарів, та суд вважає, що вказані вище розбіжності не можуть впливати на митну вартість товару та не могли бути правовою підставою для витребування відповідачем додаткових документів у декларанта.
Згідно пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України прийняте митним органом письмове рішення про коригування заявленої митної вартості товарів має містити: наявну в митного органу інформацію (у тому числі щодо числових значень складових митної вартості, митної вартості ідентичних або подібних (аналогічних) товарів, інших умов, що могли вплинути на ціну товарів), яка призвела до виникнення сумнівів у правильності визначення митної вартості та до прийняття рішення про коригування митної вартості, заявленої декларантом; обґрунтування числового значення митної вартості товарів, скоригованої митним органом, та фактів, які вплинули на таке коригування.
Оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів не відповідають вимогам пунктів 2, 4 частини другої статті 55 МК України, оскільки у них, крім номера та дати МД (МД №UA305160/2023/16287 від 18.05.2023; МД UA204080/2023/7326 від 12.06.2023; МД №UA305160/2023/24718 від 27.07.2023; МД №UA209180/2023/41205 від 01.08.2023; МД №UA408040/2023/3444 від 05.06.2023; МД №UA205150/2023/11438 від 18.08.2023; МД №UA204060/2023/11498 від 06.11.2023), на підставі яких здійснено розрахунок скоригованої митної вартості товару, будь-яких пояснень щодо коригувань на обсяги партії ідентичних товарів, умов поставки, комерційних умов не наведено.
Верховний Суд (постанови від 10.06.2021 у справі №815/6854/17, від 14.07.2020 у справі №809/1734/16) зазначив, що навіть наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень. Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.
Відтак, формально нижчий рівень митної вартості імпортованого товару від рівня митної вартості іншого митного оформлення у спірних випадках митного оформлення не може розцінюватись як заниження декларантом митної вартості та не є перешкодою для застосування першого методу визначення митної вартості товару, і не може бути достатньою та самостійною підставою для відмови у здійсненні митного оформлення товару за першим методом визначення його митної вартості.
За таких обставин, апеляційний суд погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідач безпідставно відмовив у визнанні заявленої митної вартості спірних товарів, оскільки позивач через уповноваженого декларанта надав передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товару, що ввозиться, та дають можливість визначити митну вартість товару за ціною договору шляхом застосування першого методу, оскаржувані рішення про коригування митної вартості товарів є необґрунтованим та таким, що не відповідають вказаним вище нормам МК України.
Відповідно до ч. 1 ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
В частині решти доводів апеляційної скарги колегія суддів враховує, що, оцінюючи наведені сторонами доводи, апеляційний суд виходить з того, що всі конкретні, доречні та важливі доводи, наведені сторонами, були перевірені та проаналізовані судом першої інстанції, та їм було надано належну правову оцінку.
Право на вмотивованість судового рішення є складовою права на справедливий суд, гарантованого ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
Як неодноразово вказував Європейський суд з прав людини, право на вмотивованість судового рішення сягає своїм корінням більш загального принципу, втіленого у Конвенції, який захищає особу від сваволі; рішення національного суду повинно містити мотиви, які достатні для того, щоб відповісти на істотні аспекти доводів сторони (рішення у справі «Руїз Торія проти Іспанії», параграфи 29 - 30). Це право не вимагає детальної відповіді на кожен аргумент, використаний стороною; більше того, воно дозволяє судам вищих інстанцій просто підтримати мотиви, наведені судами нижчих інстанцій, без того, щоб повторювати їх.
У рішенні «Петриченко проти України» (параграф 13) Європейський суд з прав людини вказував на те, що національні суди не надали достатнього обґрунтування своїх рішень, та не розглянули відповідні доводи заявника, навіть коли ці доводи були конкретними, доречними та важливими.
Наведене дає підстави для висновку, що доводи сторін у кожній справі мають оцінюватись судами на предмет їх відповідності критеріям конкретності, доречності та важливості у рамках відповідних правовідносин з метою належного обґрунтування позиції суду.
З огляду на викладене, суд першої інстанції правильно і повно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, доводи апеляційної скарги не спростовують висновків рішення суду, а тому підстав для скасування рішення колегія суддів не знаходить і вважає, що апеляційну скаргу на нього слід залишити без задоволення.
Керуючись статтями 243, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-
П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу Волинської митниці залишити без задоволення. 
Рішення Волинського окружного адміністративного суду від 11 червня 2024 року у справі № 140/952/24 - без змін.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її ухвалення та касаційному оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. 

Головуючий суддя	 	С. П. Нос 	
судді	 	Р. В. Кухтей 	
 	 	Н. В. Ільчишин