Справа № 761/44657/25
Провадження № 2/761/5254/2026

РІШЕННЯ 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 березня 2026 року Шевченківський районний суд міста Києва у складі:
головуючого судді Романишеної І.П.
за участі секретаря Решти Д.О.,
представника позивача ОСОБА_8.,
представника відповідача Князєвої М.В.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в порядку загального позовного провадження цивільну справу за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасування акта спеціального розслідування нещасного випадку, -
ВСТАНОВИВ:

У жовтні 2025 року представник позивача звернувся до Шевченківського районного суду міста Києва з даним позовом до Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасування акта спеціального розслідування нещасного випадку (далі по тексту - відповідач).
Згідно змісту позовних вимог, в редакції позову від 06.11.2025 року, представник позивача просив суд: визнати протиправним та скасувати акт спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 25.11.2024 року у Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 , від 15.09.2025 року.
Короткий зміст та узагальнені доводи позовної заяви.
15.09.2025р. було складено, а 16.09.2025р. затверджено акт спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 25 листопада 2024 року у Фізичної особи -підприємця ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1 ), код згідно з ЄДРПОУ: НОМЕР_1 , без підпорядкування, згідно якого спеціальна комісія дійшла наступного висновку: Керуючись вимогами п. 34 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 (далі - Порядок), спеціальна комісія, після доопрацювання матеріалів розслідування прийняла рішення, що нещасний випадок з ОСОБА_2 , який фактично був допущений до роботи у ФОП ОСОБА_1 , визнано пов`язаним з виробництвом, як такий, що підпадає під дію підпункту 26 пункту 52 Порядку. По даному нещасному випадку на ОСОБА_2 скласти акт за формою Н-1/П та взяти його на облік у ФОП ОСОБА_1 . З даним актом позивач не згоден з наступних підстав.
Згідно протоколу засідання комісії № 2 від 28.08.2025р. за визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом проголосували 4 члена спеціальної комісії: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , проти визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом проголосували 2 члена спеціальної комісії: голова - ОСОБА_7 та член комісії ОСОБА_8 . Проте, Акт спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 25 листопада 2024 року у Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1 ), код згідно з ЄДРПОУ: НОМЕР_1 , без підпорядкування від 28.08.2025р. з окремою думкою члена комісії ОСОБА_8 відсутній у матеріалах спеціального розслідування. У зазначеному Акті не було зазначено з яким саме пунктом 52 Порядку нещасний випадок визнано пов`язаними з виробництвом, про що було зазначено в окремій думці члена комісії ОСОБА_8 . Фактично спеціальна комісія взагалі не проводила самостійного розслідування і всі її висновки базуються на матеріалах кримінального провадження № 12024111150001411. Водночас, позивач не володіє інформацією щодо всіх працівників на зазначеному об`єкті, оскільки вони, як і він залучалися іншою особою - керуючим проєктом - головним підрядником для виконання окремих робіт, закуповував матеріали, здійснював розрахунки та погоджував все із замовником. Тому просив отримати у слідчого відділу Вишгородського РУП Головного управління Національної поліції в Київській області копію допиту ОСОБА_9 , в якому він вказує на керуючого проєктом - головного підрядника на зазначеному об`єкті, а також інформацію щодо зв`язку із замовником будівництва, який повідомив слідчому, що не знайомий з ОСОБА_1 і також зазначив керуючого проектом - головного підрядника на зазначеному об`єкті, а також допит ОСОБА_1 та інші копії матеріалів кримінального провадження, які не надсилалися слідчим до Держпраці, в тому числі допити осіб, протокол огляду місця події, медичну документацію, результати СМЕ тощо. 
Так, згідно протоколу допиту свідка ОСОБА_10 , останній зазначає, що на вказаній ділянці (№ НОМЕР_2 в с. Глібовка, СТ "ІНФОРМАЦІЯ_2") останній працює дизайнером по усній домовленості з ОСОБА_11 (тел. НОМЕР_3 ), який є підрядником на вказаній ділянці. Тобто, один із свідків в кримінальному провадженні, прямо зазначає про підрядника на вказаній ділянці, який наймає працівників, поставляє будівельні матеріали і повинен відповідати за охорону праці, проте комісія не бачить цього і не долучає його до розслідування всупереч абзацу 2 п. 8 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 р. № 337 із змінами і доповненнями, згідно якого зазначено, що у разі настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння) з особами, які працюють на умовах цивільно - правового договору, на інших підставах, передбачених законом, фізичними особами - підприємцями, особами, які провадять незалежну професійну діяльність, членами фермерського господарства, особами, які фактично допущені до роботи без оформлення трудового договору, повідомлення про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) надається керівником підприємства (установи, організації), в інтересах якого виконувалися роботи (надавалися послуги), або представником орендодавця, балансоутримувача тощо, на території (об`єкті) якого сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), яких не було залучено до спеціального розслідування ані власника земельної ділянки, ані керівника керівника підприємства (установи, організації), в інтересах якого виконувалися роботи. Фактично, ОСОБА_1 разом із загиблим ОСОБА_2 виконували окремі роботи як звичайні працівники на зазначеному об`єкті. Таким чином, відомості, зазначені у розділі 2 та 3 не відповідають дійсності. У акті спеціального розслідування (після доопрацювання) від 15.09.2025р. комісія прийняла рішення, що нещасний випадок з ОСОБА_2 , який фактично був допущений до роботи у ФОП ОСОБА_1 , визнано пов`язаним з виробництвом, як такий, що підпадає під дію підпункту 26 пункту 52 Порядку. 
Представник позивача вказує, що акт за формою H-l/П складено комісією з порушенням вимог Порядку розслідування, тобто, з необгрунтованим посиланням на пункт, який дає підстави пов`язування нещасного випадку з виробництвом, а тому такий Акт повинен бути скасований, оскільки нещасний випадок стався в неробочий час, загиблий не виконував в цей час жодних робіт і навіть не знаходиться в місці, де виконував до цього роботу та не перебував в трудових відносинах з позивачем.
Провадження у суді та позиція сторін щодо предмету спору.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 22.10.2025 року матеріали справи передані для розгляду судді Романишеній І.П.
Ухвалою суду від 28.10.2025 року вказану позовну заяву залишено без руху та надано позивачу строк для усунення недоліків.
06.11.2025 року через систему «Електронний суд» надійшла заява на виконання вимог ухвали суду від 28.10.2025 року.
Ухвалою суду від 04.12.2025 року відкрито провадження у справи, вирішено здійснити її розгляд за правилами загального позовного провадження.
16.12.2025 року до суду надійшов відзив на позов. Згідно змісту відзиву, представник відповідача вказував, що позовні вимоги до Центрального міжрегіонального управління є безпідставними та необґрунтованими, а доводи позивача такими, що не відповідають обставинам справи з огляду на наступне. Згідно інформації з Акту спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 25 листопада 2024 року у Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1 ), код згідно з ЄДРПОУ: НОМЕР_1 , без підпорядкування від 15.09.2025 (далі-Акт), вбачається, що в розділі 7. «Висновок комісії», зазначено, що керуючись вимогами п. 34 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 (далі - Порядок № 337), спеціальна комісія, після доопрацювання матеріалів розслідування прийняла рішення, що нещасний випадок з ОСОБА_2 , який фактично був допущений до роботи у ФОП ОСОБА_1 , визнано пов`язаним з виробництвом, як такий, що підпадає під дію підпункту 26 пункту 52 Порядку. З огляду на викладене, безпідставним є твердження позивача, що в Акті не зазначено, за яким саме пунктом 52 Порядку нещасний випадок визнаний пов`язаним з виробництвом.
Додатково звертали увагу суду, що на час проведення спеціального розслідування нещасного випадку минуло пів року, а тому з метою забезпечення належної якості спеціального розслідування та об`єктивного з`ясування обставин і причин настання нещасного випадку, в своїй роботі спеціальна комісія використовувала копії матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні № 12024111150001411 від 27.11.2025. 
Щодо твердження позивача, що ОСОБА_2 ніколи не працював у ФОП ОСОБА_1 , не отримував від нього заробітну плату, та, що ОСОБА_1 разом із загиблим ОСОБА_2 виконували окремі види робіт, як звичайні працівники на зазначеному об`єкті, відповідач зазначає наступне. Згідно зі службовою запискою т.в.о. начальника Управління інспекційної діяльності у Київській області Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, ОСОБА_12 від 17.07.2025 № СП-Ц/5.1/3273-25, встановлено, що у зв`язку тим, що відсутній зв`язок з ФОП ОСОБА_1 , було проаналізовано протокол додаткового допиту свідка - фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , складений Вишгородським РУП ГУНП від 24.06.2025, на предмет додержання вимог законодавства про працю відповідно до статей 21, 24 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) в частині належного оформлення трудових відносин. Відповідно до протоколу додаткового допиту свідка Вишгородського РУП ГУНП від 24.06.2025, ОСОБА_1 підтвердив, що є фізичною особою - підприємцем з 2020 року, займається різноманітними роботами, в основному самостійно, офіційно найманих працівників не має. Основний вид діяльності у ФОП ОСОБА_1 - КВЕД: 43.21 «Електромонтажні роботи». Інші види діяльності: КВЕД: 43.99 «Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у.», КВЕД: 43.91 «Покрівельні роботи», КВЕД: 43.39 «Інші роботи із завершення будівництва». ФОП ОСОБА_1 виконував роботу за адресою: АДРЕСА_1 , де старшим був ОСОБА_13 (прізвище не зазначено). Виконував ФОП ОСОБА_1 таку роботу: шумопоглинання підлоги, ґрунтування підлог, поклейка плівки, гіпсокартоні роботи та фундамент паркану. На вищевказаній ділянці ФОП ОСОБА_1 спочатку самостійно працював, а приблизно в середині літа 2024 року ФОП неофіційно запропонував допомогти йому 2-ом односельчанам, а саме: ОСОБА_14 та ОСОБА_15 . На цій ділянці в обов`язки ОСОБА_16 входило різноманітні чорнові роботи, а саме: виніс сміття, копання, носіння та розгрузка будівельних матеріалів тощо, а в обов`язки ОСОБА_17 входило допомагати з вищезазначеними роботами. Після виконання робіт на ділянку приїжджав ОСОБА_13 , приймав виконану роботу, після чого розраховувався із ФОП ОСОБА_1 , а він передавав кошти ОСОБА_14 та ОСОБА_15 . Під час виконання робіт ОСОБА_18 та ОСОБА_19 проживали на об`єкті за вищевказаною адресоюю. Отже, із вищевикладеного, вбачаються ознаки трудових відносин між ФОП ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . 
З приводу твердження позивача про недолучення комісією до розслідування свідчень ОСОБА_10 зазначає, що згідно інформації з Акту вбачається, в розділі 6. «Свідки нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії»: безпосередні свідки настання нещасного випадку, відсутні. 
На переконання представника відповідача, свідчення ОСОБА_20 та матері загиблого - ОСОБА_21 підтверджують, що покійний ОСОБА_2 знаходився в стані алкогольного сп`яніння. 
Таким чином, представник відповідача зазначає, що спірний Акт спеціального розслідування нещасного випадку був складено правомірно з викладеними всіма обставинами і причинами настання нещасного випадку та у відповідності до вимог Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженою Постановою КМУ від 17 квітня 2019 року №337.
Відповідь на відзив до суд не надходила.
Ухвалою суду від 25.12.2025 року закрито підготовче судове засідання у справі та призначено справу до судового розгляду.
У судовому засіданні представник позивача підтримав позовні вимоги та просив визнати протиправним та скасувати акт спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 25.11.2024 року у Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 , від 15.09.2025 року.
Відповідач у судовому засіданні проти позовних вимог заперечувала та просила відмовити у задоволенні позову.
Суд, заслухавши представників сторін, дослідивши наявні матеріали справи, об`єктивно оцінивши докази у їх сукупності, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, дійшов висновку, що позов підлягає задоволенню з наступних підстав. 
Фактичні обставини спірних правовідносин сторін, встановлені судом.
16.09.2025 року затверджено акт спеціального розслідування нещасного випадку від 15.09.2025 року, що стався 25 листопада 2024 року у Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 (далі - ФОП ОСОБА_1 ), код згідно з ЄДРПОУ: НОМЕР_1 , без підпорядкування, згідно пункту 7 якого спеціальна комісія дійшла наступного висновку: Керуючись вимогами п. 34 Порядку розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 17 квітня 2019 року № 337 (далі - Порядок), спеціальна комісія, після доопрацювання матеріалів розслідування прийняла рішення, що нещасний випадок з ОСОБА_2 , який фактично був допущений до роботи у ФОП ОСОБА_1 , визнано пов`язаним з виробництвом, як такий, що підпадає під дію підпункту 26 пункту 52 Порядку. По даному нещасному випадку на ОСОБА_2 скласти акт за формою Н-1/П та взяти його на облік у ФОП ОСОБА_1 . Члени спеціальної комісії мали розмову з матір`ю ОСОБА_2 - ОСОБА_21 з метою надання їй роз`яснень з питань, які виникли внаслідок нещасного випадку та інформування про хід розслідування.
Згідно п. 3 Акту (Характеристика діяльності підприємства, установи, організації) та місця, де стався нещасний випадок, гостре професійне захворювання (отруєння), аварія: Згідно з відомостями Єдиного державного реєстру, юридичних осіб та фізичних осіб - підприємців, ФОП ОСОБА_1 зареєстровано за адресою: АДРЕСА_2 . Основний вид економічної діяльності за КВЕД: 43.21 - «Електромонтажні роботи». Реєстраційний номер платника єдиного внеску на загальнообов`язкове державне соціальне страхування: 12-11-1668/25125 від 18.05.2020. В ФОП ОСОБА_1 відсутні наймані працівники. Дозволи на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устатковання підвищеної небезпеки відповідно до постанови КМУ від 26.10.2011 N 1107, ФОП ОСОБА_1 не отримував. Декларацію відповідності матеріально-технічної бази вимогам законодавства з питань охорони праці не подавав. В роботі спеціальна комісія використовувала копії матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні N?12024111150001411 від 27.11.2025. Нещасний випадок стався на будівництві приватного будинку в АДРЕСА_1 , де ФОП ОСОБА_1 виконував роботи з ґрунтування підлоги, проклейки плівки, гіпсокартонні роботи та влаштування фундаменту паркана. З протоколу огляду місця події слідчого ВРЗ ЗС СВ Вишгородського РУП ст. лейтенанта поліції Зайченка Г.Ю., відомо, що будинок перебував в стадії будівництва, 2-х поверховий, наявні вікна і двері. По периметру територія будинку не огороджена. Вхід до будинку здійснюється через двері. Підлога першого поверху виконана з бетону. На підлозі знаходяться будівельні матеріали. На другий поверх веде металева драбина з дерев?яними сходами. В кімнаті на другому поверсі на підлозі лежить матрац з покривалом, в кінці кімнати вікно (двері), які ведуть на терасу. На терасі наявний невеликий парапет, який накритий облицювальним елементом з фарбованого оцинкованого металу. Згідно зі службовою запискою т.в.о. начальника Управління інспекційної діяльності у Київській області Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, ОСОБА_12 від 17.07.2025 N?СП-Ц/5.1/3273-25, встановлено, що у зв?язку тим, що відсутній зв?язок з ФОП ОСОБА_1 , було проаналізовано протокол додаткового допиту свідка - фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , складений Вишгородським РУП ГУНП від 24.06.2025, на предмет додержання вимог законодавства про працю відповідно до статей 21, 24 Кодексу законів про працю України (далі - КЗпП України) в частині належного оформлення трудових відносин. Відповідно до протоколу додаткового допиту свідка Вишгородського РУП ГУНП від 24.06.2025, ОСОБА_1 підтвердив, що є фізичною особою-підприємцем з 2020 року, займається різноманітними роботами, в основному самостійно, офіційно найманих працівників не має. Відповідно до інформації, яка значиться в базі даних Пенсійного фонду України щодо застрахованих осіб, які перебувають у трудових відносинах, ФОП ОСОБА_1 (РНОКПП НОМЕР_1 ) не має найманих працівників, а останній актуальний звіт по ЄСВ за формою Додатку 4 за останні два роки не подавався. Основний вид діяльності у ФОП ОСОБА_1 - КВЕД: 43.21 «Електромонтажні роботи». Інші види діяльності: КВЕД: 43.99 «Інші спеціалізовані будівельні роботи, н.в.і.у.», КВЕД: 43.91 «Покрівельні роботи», КВЕД: 43.39 «Інші роботи із завершення будівництва». ФОП ОСОБА_1 виконував роботу за адресою: Вишгородський р-н, с. Глібівка, СТ «ІНФОРМАЦІЯ_2», ділянка N? НОМЕР_2 , де старшим був ОСОБА_13 (прізвище не зазначено). Виконував ФОП ОСОБА_1 таку роботу: шумопоглинання підлоги, грунтування підлог, поклейка плівки, гіпсокартоні роботи та фундамент паркану. На вищевказаній ділянці ФОП ОСОБА_1 спочатку самостійно працював, а приблизно в середині літа 2024 року ФОП неофіційно запропонував допомогти йому 2-ом односельчанам, а саме: ОСОБА_14 та ОСОБА_15 . На цій ділянці в обов?язки ОСОБА_16 входило різноманітні чорнові роботи, а саме: виніс сміття, копання, носіння та розгрузка будівельних матеріалів тощо, а в обов?язки ОСОБА_17 входило допомагати з вищезазначеними роботами. Після виконання робіт на ділянку приїжджав ОСОБА_13 , приймав виконану роботу, після чого розраховувався із ФОП ОСОБА_1 , а він передавав кошти ОСОБА_14 та ОСОБА_15 . Під час виконання робіт ОСОБА_18 та ОСОБА_19 проживали на об?єкті за вищевказаною адресою. 26.11.2024 ФОП ОСОБА_1 їхав на об?єкт за вищезазначеною адресою, і зателефонував ОСОБА_15 , де той повідомив, що 25.11.2024 у вечірній час доби ОСОБА_18 впав з другого поверху на вказаній ділянці, лежить в будинку, при цьому він його затягнув у будинок, поклав на розкладне ліжко і увімкнув обігрівач, йому погано та він не приходить до тями. ФОП ОСОБА_1 викликав по дорозі до об?єкту швидку медичну допомогу ОСОБА_14 у Вишгородський р-н, с. Глібівка, СТ «ІНФОРМАЦІЯ_2», ділянка N? НОМЕР_2 , а сам направився до КНП «Вишгородська ЦРЛ» ВМР. Тим часом, бригада швидкої медичної допомоги доправила ОСОБА_17 у лікарню м. Вишгорода (КНП «Вишгородська ЦРЛ» ВМР), де ІНФОРМАЦІЯ_1 в реанімаційному відділенні він помер. Слід зазначити, що за змістом статті 21 КЗпП України трудовий договір - це угода між працівником і власником підприємства, установи, організації або уповноваженим ним органом чи фізичною особою, за якою працівник зобов?язується виконувати роботу, визначену цією угодою, з підляганням внутрішньому трудовому розпорядкові, а власник підприємства, установи, організації або уповноважений ним орган чи фізична особа зобов?язується виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи, передбачені законодавством про працю, колективним договором і угодою сторін. Основними ознаками трудового договору, є: праця юридично несамостійна, протікає в рамках певного підприємства, установи, організації (юридичної особи) або в окремого громадянина (фізичної особи) шляхом виконання в роботі вказівок і розпоряджень власника або уповноваженого ним органу; виконання роботи певного виду (трудової функції); здійснення трудової діяльності відбувається, як правило, в складі трудового колективу; виконання роботи протягом встановленого на підприємстві для працівників робочого часу; підпорядкування правилам внутрішнього трудового розпорядку; обов?язок роботодавця надати робоче місце. Отже, із вищевикладеного, вбачаються ознаки трудових відносин між ФОП ОСОБА_1 та ОСОБА_2 . Згідно з доповідною запискою члена комісії із спеціального розслідування, лікарки з гігієни праці відділу з питань гігієни праці та атестації робочих місць за умовами праці Управління інспекційної діяльності у Київській області Центрального міжрегіонального управління Державної служби з питань праці, Хижняк Л.Д. від 23.07.2025 N?СП-Ц/5.9.3.5/3338-25, виходячи з аналізу протоколу Вишгородського РУП ГУНІ від 24.06.2025, з?ясовано, що у відносинах, які склалися між ФОП ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вбачаються ознаки трудових відносин. Тому за проходження медичного огляду несе відповідальність ФОП ОСОБА_1 , особа, яка забезпечувала роботою інших працівників. Згідно з вимогами Закону України «Про охорону праці» в ФОП ОСОБА_1 не функціонують елементи системи управління охороною праці. ОСОБА_1 не проходив навчання та перевірку знань з питань охорони праці. Аналогічних нещасних випадків в ФОП ОСОБА_1 не зареєстровано.
Відповідно до п. 4. Обставини, за яких стався нещасний випадок, гостре професійне захворювання (отруєння), аварія: 3 наданих представниками поліції копій матеріалів досудового розслідування у кримінальному провадженні N?12024111150001411 від 27.11.2025 спеціальна комісія встановила, що 25.11.2024 вранці ОСОБА_1 приїхав на ділянку АДРЕСА_1., де вже знаходились ОСОБА_20 і ОСОБА_2 . Поспілкувавшись, ОСОБА_1 разом ОСОБА_20 і ОСОБА_2 почали виконували роботи з влаштування фундаменту під паркан та прибирання будівельного сміття на території ділянки. Близько 15 год 00 хв ОСОБА_1 залишив ОСОБА_20 і ОСОБА_2 виправляти деякі недоліки по фундаменту, а сам поїхав по справах, сказавши, що завтра вранці забере їх з ділянки. З пояснень ОСОБА_20 відомо, що ОСОБА_2 та ОСОБА_20 після завершення робіт, почали вживати алкогольні напої. Близько 19 год 00 хв ОСОБА_2 піднявся на другий поверх відпочивати. Через деякий час, ОСОБА_20 вирішив піднятися на другий поверх до ОСОБА_2 . Зайшовши до кімнати, ОСОБА_20 не побачивши ОСОБА_2 в кімнаті, виглянув на терасу через відкрите вікно (двері), але і там ОСОБА_2 не було. Вийшовши надвір ОСОБА_20 знайшов ОСОБА_2 на землі під терасою. ОСОБА_20 вирішив, що ОСОБА_2 сильно п?яний і відтягнув його в будинок і пішов відпочивати. Вранці ОСОБА_20 зателефонував ОСОБА_1 і повідомив про падіння ОСОБА_2 . ОСОБА_1 відразу викликав швидку медичну допомогу, яка забрала ОСОБА_2 до КНП «Вишгородська ЦРЛ» ВМР, де ОСОБА_2 ІНФОРМАЦІЯ_1 помер. Відповідно до висновку експерта ДСУ «Київське обласне бюро судово- медичної експертизи» N? 335/Д/305тр-2024р від 14.01.2025 смерть ОСОБА_2 настала від закритої травма шиї у вигляді переломів шийних хребців з ушкодженням шийного відділу спинного мозку та розвитком спінального шоку (код згідно з МКХ-10: S12.9, S14.0).
Відповідно до висновку експерта ДСУ «Київське обласне бюро судово-медичної експертизи» N?673 від 03.12.2024, у крові ОСОБА_2 , виявлено етиловий спирт в концентрації - 1, 20 %. Метиловий спирт, а також пропіловий, бутиловий, аміловий спирти та їх ізомери не виявлені.
Розглянувши наявні копії матеріалів, спеціальна комісія, вважає, що падіння ОСОБА_2 сталося з тераси другого поверху, куди він вийшов через вікно (двері) палити.
Згідно інформації з Акту в розділі 8. Особи, які допустили порушення вимог законодавства з охорони та гігієни праці або органу, який проводить досудове розслідування (у разі складення тимчасового акта за формою Н-1) ОСОБА_2 - не дбав про особисту безпеку, перебуваючи в стані в стані алкогольного сп`яніння -1,20 % на території будівельного майданчика, самовільно відчинив вікно та вийшов на терасу, внаслідок чого відбулось його падіння з другого поверху, чим порушив статтю 14 Закону України «Про охорону праці». 
ОСОБА_1 , фізична особа-підприємець, не належним чином організував роботи на будівельному майданчику, допустив проживання та перебування ОСОБА_2 на будівельному майданчику в стані алкогольного сп`яніння -1,20 %, що призвело, як наслідок, до падіння його з другого поверху тераси, чим порушив пункти 4.8, 4.28 НПАОП 45.2-7.02-12, ДБН А.3.2-2-2009 «ССБП. Охорона праці і промислова безпека у будівництві. Основні положення», що затверджені наказами Мінрегіонбуду України від 27.01.2009 № 45, від 04.06.2010 № 202, від 25.05.2011 № 53 та наказом Мінрегіонбуду від 30.12.2011 № 417.
Судом також встановлено, що Акт за формою Н-1/П від 15.09.2025 року, який був складений за результатами розслідування нещасного випадку підписаний всіма членами комісії, з яких член комісії ОСОБА_8 підписав його з відміткою про наявність окремої думки, але наявність окремої думки не є безумовною підставою для визнання незаконним та скасування акта за формою Н-1/П.
Окрема думка додається до акта за формою Н-1/П та є його невід`ємною частиною.
Свою незгоду з вказаним актом позивач мотивує тим, що зазначений нещасний випадок не пов`язаний з виробництвом, оскільки він не укладав з потерпілим трудового договору, при цьому, нещасний випадок стався із потерпілим не під час проведення будь-яких робіт та після робочого дня.
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам, суд виходить з наступного.
Згідно із частинами першою, другою статті 153 КЗпП України на всіх підприємствах, в установах, організаціях створюються безпечні і нешкідливі умови праці. Забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган, крім випадків укладення між працівником та власником або уповноваженим ним органом трудового договору про дистанційну роботу.
Згідно зі статтею 171 КЗпП України роботодавець повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.
Статтею 22 Закону України «Про охорону праці» також установлено, що роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням із всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене в судовому порядку.
Отже, обов`язок провести розслідування нещасного випадку та оформити відповідні документи покладено на роботодавця, а в разі його відмови таке питання вирішується посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці.
Процедура проведення розслідування та обліку нещасних випадків, професійних захворювань та аварій на виробництві врегульована Порядком № 337.
Пунктом 12 Порядку № 337 визначено, що на підприємстві (в установі, організації) утворюється комісія з розслідування нещасних випадків та/або гострих професійних захворювань (отруєнь), що не підлягають спеціальному розслідуванню (далі - комісія). Комісія утворюється наказом роботодавця не пізніше наступного робочого дня після отримання інформації про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) від безпосереднього керівника робіт, повідомлення від закладу охорони здоров`я, заяви потерпілого, членів його сім`ї чи уповноваженої ним особи.
Окрім того, пунктом 29 указаного Порядку визначено, що факт настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) на виробництві може бути встановлено в судовому порядку. Якщо такий факт встановлено в судовому порядку і нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) не підлягають спеціальному розслідуванню, розслідування організовує підприємство (установа, організація), де сталися такі випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), або його правонаступник у разі реорганізації цього підприємства (установи, організації).
Пунктом 33 Порядку № 337 передбачено, що комісія (спеціальна комісія) зобов`язана:
- провести засідання комісії (спеціальної комісії) з розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), на якому розглянути інформацію про нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), розподілити функції між членами комісії, провести зустріч з потерпілим (членами його сім`ї чи уповноваженою ними особою) та скласти протоколи засідання комісії згідно з додатком 4;
- обстежити місце, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, та скласти відповідний протокол згідно з додатком 5, розробити ескіз місця, де сталися нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння), аварія, згідно з додатком 6 і провести фотографування місця настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), аварії (у разі потреби та можливості); одержати письмові пояснення від роботодавця та його представників, посадових осіб, працівників підприємства (установи, організації), потерпілого (якщо це можливо) згідно з додатком 7, опитати осіб - свідків нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та осіб, причетних до них, згідно з додатком 8;
- вивчити наявні на підприємстві документи та матеріали стосовно нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та у разі потреби надіслати запити до відповідних закладів охорони здоров`я для отримання медичних висновків щодо зв`язку нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) з впливом на потерпілого небезпечних (шкідливих) виробничих факторів та/або факторів важкості та напруженості трудового процесу;
- визначити вид події, що призвела до нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), причини нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та обладнання, устатковання, машини, механізми, транспортні засоби, експлуатація яких призвела до настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), відповідно до Класифікатора видів подій, причин, обладнання, устатковання, машин, механізмів, транспортних засобів, що призвели до настання нещасного випадку, гострого професійного захворювання (отруєння), аварії, згідно з додатком 9;
- визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці;
- визначити необхідність проведення лабораторних досліджень, випробувань, технічних розрахунків, експертизи тощо для встановлення причин настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);
- з`ясувати обставини та причини настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння);
- визначити, пов`язані чи не пов`язані нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) з виробництвом;
- установити осіб, які допустили порушення вимог нормативно-правових актів з охорони праці;
- розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам та/або гострим професійним захворюванням (отруєнням), у тому числі пропозиції щодо внесення змін до нормативно-правових актів з охорони праці;
- скласти акти за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення) згідно з додатком 11 у кількості, визначеній рішенням комісії (спеціальної комісії); у разі настання групових нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) скласти акти за формою Н-1 на кожного потерпілого;
- розглянути та підписати примірники актів за формою Н-1 (тимчасові акти за формою Н-1 у разі їх складення), а у разі незгоди члена комісії (спеціальної комісії) із змістом розділів 5, 6, 8, 9 такого акта - обов`язково підписати ці акти з відміткою про наявність окремої думки, яка викладається членом комісії письмово, в якій він обґрунтовано викладає пропозиції до змісту розділів 5, 6, 8, 9 акта (окрема думка додається до цих актів та є їх невід`ємною частиною);
- передати не пізніше наступного робочого дня після підписання актів за формою Н-1 матеріали розслідування та примірники таких актів керівнику підприємства (установи, організації) або органу, що утворив комісію (спеціальну комісію), для їх розгляду та затвердження;
- дотримуватися вимог законодавства про інформацію щодо захисту персональних даних потерпілих та інших осіб, які зібрані в межах повноважень комісії (спеціальної комісії) під час проведення розслідування та задокументовані в акті за формою Н-1.
Згідно з пунктом 34 Порядку № 337 рішення щодо визнання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) пов`язаними чи не пов`язаними з виробництвом приймається комісією (спеціальною комісією) шляхом голосування простою більшістю голосів. У разі рівної кількості голосів членів комісії (спеціальної комісії) голос голови комісії (спеціальної комісії) є вирішальним.
Відповідно до підпункту 26 пункту 52 Порядку № 337 обставинами, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом, серед інших, є також:
-виконання робіт особою, яка фактично допущена до роботи без оформлення трудового договору (контракту), у разі підтвердження факту перебування потерпілого у трудових відносинах з роботодавцем за обставин, зазначених у підпунктах 1-23 цього пункту.
Пунктом 53 Порядку № 337 визначено, що нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються не пов`язаними з виробництвом у разі вчинення потерпілим кримінального правопорушення, що встановлено обвинувальним вироком суду або постановою (ухвалою) про закриття кримінального провадження за нереабілітуючими підставами; смерті працівника від загального захворювання або самогубства, що підтверджено висновками судово-медичної експертизи та/або відповідною постановою про закриття кримінального провадження.
Відповідно до пункту 58 Порядку № 337 протягом трьох років з дати отримання акта за формою Н-1 потерпілий, член його сім`ї чи уповноважена ними особа або органи, установи та організації, представники яких брали участь у розслідуванні нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння), мають право звернутися до роботодавця, Держпраці або її територіального органу щодо призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) у зв`язку з незгодою з обставинами та причинами настання нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) та/або з висновком комісії, які викладені в акті за формою Н-1.
За наявності документів, що можуть суттєво вплинути на висновки комісії (спеціальної комісії), роботодавцем, Держпраці або її територіальним органом (або юридичною особою, яка утворювала комісію, та її органом управління) вживаються заходи до призначення повторного розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння). 
Голова Держпраці або керівник її територіального органу у разі невиконання спеціальною комісією визначених цим Порядком обов`язків має право призначити повторне спеціальне розслідування нещасного випадку, притягти до відповідальності посадових осіб територіального органу Держпраці та підприємства (установи, організації), які допустили порушення вимог цього Порядку.
Повторне розслідування (спеціальне розслідування) нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) проводиться комісією (спеціальною комісією) в іншому складі (із заміною всіх членів комісії). 
Висновки повторного спеціального розслідування нещасного випадку та/або гострого професійного захворювання (отруєння) можуть бути оскаржені лише у судовому порядку.
У постанові Великої Палати Верховного Суду від 22.05.2024 року у справі № 227/2301/21 (провадження № № 14-37цс24) зазначено, що зазначені положення Порядку дають підстави дійти висновку, що до виключної компетенції комісії (спеціальної комісії) по розслідуванню нещасного випадку належать повноваження з визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, і такий факт не може бути визнаний таким у судовому порядку. Саме комісія (спеціальна комісія) встановлює факт пов`язаності чи непов`язаності нещасного випадку з виробництвом. Рішення комісії (спеціальної комісії) та відповідний акт можуть бути оскаржені до суду. У цьому випадку суд має встановити наявність або відсутність порушень при їх складанні, у тому числі й перевірити обґрунтованість визнання комісією нещасного випадку таким, що пов`язаний/не пов`язаний з виробництвом, і відповідно до цього ухвалити рішення. Суд не уповноважений встановлювати або вважати доведеним факт пов`язаності чи не пов`язаності нещасного випадку з виробництвом.
Згідно п. 47 Порядку, за результатами спеціального розслідування складаються акти за формою Н-5 і Н-1 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний з виробництвом), картка за формою П-5 (у разі виявлення гострого професійного захворювання (отруєння) стосовно кожного потерпілого, а також оформляються інші матеріали спеціального розслідування, зазначені у пунктах 50 і 51 цього Порядку.
Акти за формою Н-5 і Н-1 підписуються головою і всіма членами спеціальної комісії протягом п`яти днів після оформлення матеріалів спеціального розслідування. У разі незгоди із змістом акта (актів) член спеціальної комісії підписує його (їх) з відміткою про наявність окремої думки, яку викладає письмово. Окрема думка додається до акта за формою Н-5 і є його невід`ємною частиною.
При цьому, завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ст. 2 ЦПК України).
Відповідно до вимог ст. 12, 81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
За змістом ст. 76, 77 ЦПК України, суд встановлює наявність або відсутність обставин, котрими обґрунтовують свої вимоги і заперечення сторони, на підставі доказів, які містять інформацію щодо предмета доказування.
Відповідно до ч. 2 ст. 89 ЦПК України суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності.
Згідно роз`яснень, які містяться в п. 26 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції» від 12 червня 2009 року, предметом доказування є факти, якими обґрунтовуються заявлені вимоги чи заперечення або мають інше юридичне значення для вирішення справи (причини пропуску позовної давності тощо) і підлягають встановленню при ухваленні рішення.
Частинами 1, 3, 4 ст. 24 КЗпП України, передбачено, що трудовий договір укладається як правило в письмовій формі. Укладення трудового договору оформляється наказом чи розпорядженням власника або уповноваженого ним органом про зарахування працівника на роботу. Трудовий договір вважається укладеним і тоді коли наказ чи розпорядження не були видані, але працівника фактично було допущено до роботи.
Згідно із ст.ст. 21, 24 КЗпП України випливає, що критерієм для кваліфікації відносин, що склалися, як трудових може бути, як виконання особою роботи за посадою відповідно до штатного розпису, затвердженого роботодавцем, і підтверджується посиланнями на тарифно-кваліфікаційні характеристики роботи, посадові інструкції, будь-яку документальну чи іншу вказівку на конкретну професію, спеціальність, вид роботи, що доручається. Фактичний допуск до роботи вважається укладенням трудового договору незалежно від того, чи було прийняття на роботу належним чино оформлено, якщо робота проводилася за розпорядженням чи з відома власника, або уповноваженого ним органу. Особливістю трудового договору є також те, що оплата за виконану роботу у формі заробітної плати провадиться регулярно, в установлені для виплати строки. За наявності зазначених умов саме по собі не проведення відрахувань соціальне страхування чи до пенсійного фонду не може свідчити про те, що договір не є трудовим.
Відповідно до статті 153 КЗпП України забезпечення безпечних і нешкідливих умов праці покладається на власника або уповноважений ним орган. Умови праці на робочому місці, безпека технологічних процесів, машин, механізмів, устаткування та інших засобів виробництва, стан засобів колективного та індивідуального захисту, що використовуються працівником, а також санітарно-побутові умови повинні відповідати вимогам нормативних актів про охорону праці. Власник або уповноважений ним орган повинен впроваджувати сучасні засоби техніки безпеки, які запобігають виробничому травматизмові, і забезпечувати санітарно-гігієнічні умови, що запобігають виникненню професійних захворювань працівників.
Згідно статті 14 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування від нещасного випадку на виробництві та професійного захворювання, які спричинили втрату працездатності» нещасним випадком визнається обмежена в часі подія або раптовий вплив на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких заподіяно шкоду здоров`ю або настала смерть.
Відповідно до частини першої статті 13 Закону України «Про охорону праці» роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.
Однією з основних умов, виходячи з якої можна вважати, що нещасний випадок пов`язано з виробництвом, - є місце отримання травми, яким є територія підприємства, тобто земельна ділянка, що надана йому для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель і споруд, під`їзних доріг, інженерних мереж, адміністративно-побутових будівель тощо, а також до неї відноситься і робоче місце та інше місце, пов`язане з виконанням роботи.
В даному випадку висновки акту від 15.09.2025 року, на переконання суду, є передчасними та такими, що не спростовують позицію позивача по справі, адже зводяться виключно до того, що нещасний випадок визнаний таким, що пов`язаний з виробництвом, оскільки з показань свідків загиблий ОСОБА_2 був залучений до роботи на об`єкті позивачем та перебував з ним у трудових відносинах без оформлення трудового договору.
Так, під час судового розгляду, представником відповідача не надано суду доказів на підтвердження того, що загиблий від нещасного випадку перебував у трудових відносинах з позивачем чи був фактично допущений ним до роботи на вказаному об`єкті.
Водночас, суд вказує, що в матеріалах справи відсутні докази того, хто був підрядником з виконання будівельних робіт на об`єкті, що розташований на ділянці ( АДРЕСА_1 ), хто є власником вказаного об`єкту, на чиє замовлення проводились відповідні роботи та чи укладався договір на виконання таких робіт, оскільки як вбачається з матеріалів справи згідно протоколу допиту свідка ОСОБА_10 останній вказував, що працює на вказаному об`єкті дизайнером за усною домовленістю з ОСОБА_11 , який є підрядником на вказаній ділянці.
Вказаних обставин комісією з`ясовано та встановлено не було.
Також, слід зазначити, що як вбачається з протоколу допиту свідка ОСОБА_22 від 16.04.2025 року останній вказував, що нещасний випадок стався з ОСОБА_23 ( ОСОБА_2 ) після робочого дня та після того як вони разом вживали спиртні напої.
При цьому, суд зауважує, що матеріали справи не містять будь-яких доказів, які б вказували на те, що нещасний випадок стався з ОСОБА_2 під час виконання робіт.
Слушними також є посилання представника позивача на відсутність в акті встановлених обставин, передбачених в підпунктах 1-23 пункту 52 Порядку № 337, оскільки підпункт 26 пункту 52 Порядку, на який є посилання у спірному акті, передбачає, що обставинами, за яких нещасний випадок та/або гостре професійне захворювання (отруєння) визнаються пов`язаними з виробництвом є: виконання робіт особою, яка фактично допущена до роботи без оформлення трудового договору (контракту), у разі підтвердження факту перебування потерпілого у трудових відносинах з роботодавцем за обставин, зазначених у підпунктах 1-23 цього пункту.
Відтак, суд дійшов висновку, що визнання комісією нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом є передчасним, а тому відповідно відповідачем без законних на те підстав затверджено Акт проведення спеціального розслідування нещасного випадку спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 25.11.2024 року у Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , код ЄДРПОУ НОМЕР_1 від 15.09.2025 року, оскільки не доведено факту, що потерпілий був допущений до виконання робіт саме позивачем без оформлення трудового договору (контракту) та вказаний нещасний випадок стався під час виконання ОСОБА_2 таких робіт, а тому вказаний акт підлягає скасуванню судом.
Крім того, відповідно до ст. 141 ЦПК України суд присуджує до стягнення з відповідача на користь позивача судові витрати по сплаті судового збору в сумі 1 211, 20 грн., які сплачено позивачем за подання позову до суду.
Виходячи з наведеного та керуючись ст. 16 ЦК України, Законом України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування», Законом України «Про охорону праці», ст. 2, 4, 5, 10-13, 19, 76-81, 89, 133, 141, 263-265, 273, 274-275, 279, 280-283, 352, 354-355 ЦПК України, суд -
УХВАЛИВ:

Позов Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 до Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці про визнання протиправним та скасування акта спеціального розслідування нещасного випадку - задовольнити.
Визнати протиправним та скасувати акт спеціального розслідування нещасного випадку, що стався 25 листопада 2024 року у Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 , код згідно з ЄДРПОУ НОМЕР_1 , від 15.09.2025 року.
Стягнути з Центрального міжрегіонального управління державної служби з питань праці на користь Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 1 211, 20 грн.
Рішення суду може бути оскаржене до Київського апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Реквізити сторін:
ФОП ОСОБА_1 : АДРЕСА_3 , РНОКПП НОМЕР_1 ;
Центральне міжрегіональне управління державної служби з питань праці: 04060, м. Київ, вул. Вавілових, 10, код ЄДРПОУ 44681053.
Повне рішення суду складено 30.03.2026 року.

СУДДЯ       І.П. РОМАНИШЕНА