ЗАПОРІЗЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
РІШЕННЯ 
20 квітня 2026 року 	Справа № 280/8637/25 м.Запоріжжя	
Запорізький окружний адміністративний суд у складі головуючого судді Артоуз О.О., розглянувши за правилами загального позовного провадження в порядку письмового провадження позов Головного управління ДПС у Запорізькій області (69005, Запорізька область, м. Запоріжжя, пр. Соборний 166, ЄДРПОУ 44118663) до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПГС-ЕНЕРГІЯ» (69005 м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд.92-а, ЄДРПОУ 40657535) про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі, -
ВСТАНОВИВ:
30 вересня 2025 року до Запорізького окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Державної податкової служби України (далі – позивач) до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПГС -ЕНЕРГІЯ» (далі – відповідач) про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі, відповідно до якої позивач просить суд: 
надати Головному управлінню ДПС у Запорізькій області дозвіл на погашення усієї суми податкового боргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ПГС -ЕНЕРГІЯ» (місцезнаходження юридичної особи: Україна, 69005, Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 92-а, код ЄДРПОУ 40657535) за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі. 
В обґрунтування позовної заяви позивач зазначає, що станом на день подання позовної заяви за платником податків рахується податковий борг у розмірі 354 561,45 грн. Вжиті ГУ ДПС у Запорізькій області заходи стягнення податкового боргу не призвели до погашення податкового боргу відповідача. З огляду на те, що станом на дату подання позовної заяви податковий борг відповідачем не сплачено позивач звернувся до суду з цим позовом.
Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 06.10.2025 відкрито спрощене позовне провадження у справі, вирішено здійснити розгляд справи без повідомлення (виклику) учасників справи (у письмовому провадженні) та без проведення судового засідання. 
Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 10.11.2025 витребувано у Державної податкової служби України довідку про наявність/відсутність податкового боргу у платника податків Товариства з обмеженою відповідальністю «ПГС-ЕНЕРГІЯ» у сумі 354 561,45 грн по орендні платі з юридичних осіб.
12 листопада 2025 року на адресу суду надійшов відзив на позовну заяву. Відповідач вважає безпідставними та необґрунтованими доводи позивача та його вимоги. Зазначена позивачем сума податкового боргу не відповідає дійсності. Запорізька міська рада зверталася до Господарського суду Запорізької області з позовом до ТОВ «ПГС-ЕНЕРГІЯ» про стягнення коштів та розірвання договору, який було обґрунтовано систематичним невиконанням ТОВ «ПГС-ЕНЕРГІЯ» зобов`язань щодо сплати орендної плати за договором оренди землі №201902000100063 від 15.04.2019 за земельну ділянку загальною площею 1,5505 га, кадастровий номер 2310100000:02:018:0144, за період з 01.01.2022 по 30.11.2023 в розмірі 510 990,16 грн. Рішенням Господарського суду Запорізької області від 14.05.2024 по справі № 908/337/24 позов було задоволено. Проте, постановою Центрального апеляційного господарського суду від 23.04.2025 по справі № 908/337/24, рішення Господарського суду Запорізької області від 14.05.2024 у справі №908/337/24 було скасовано та постановлено нове рішення - про відмову в задоволенні позовних вимог. Апеляційним судом констатовано наявність достатніх правових підстав для застосування у спірних правовідносинах пп. 69.14 п. 69 підрозділу 10 розділу ХХ ПК України на користь платника плати за землю – ТОВ «ПГС-ЕНЕРГІЯ», а саме в частині, що стосується звільнення останнього від сплати орендної плати за земельну ділянку у спірному періоді. Таким чином, у ПГС-ЕНЕРГІЯ» за 2022-2023 роки не могло виникнути жодного податкового боргу, що в свою чергу свідчить про те, що сума податкового боргу, визначена позивачем у цьому позові у розмірі 354 561,45 грн є безпідставною та необґрунтованою. Також, як слідує з матеріалів даної справи, на підставі рішення ГУ ДПС у Запорізькій області № 401/08-01-13-05 від 17.05.2023 про опис майна у податкову заставу, податковим керуючим було проведено опис майна ТОВ «ПГС-ЕНЕРГІЯ» про що складено Акт опису майна № 681//08-01-13-02-15 від 21.05.2025. Однак, Акт опису майна № 681//08-01-13-02-15 від 21.05.2025 у податкову заставу складений податковим органом з порушенням порядку та форми, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику, а саме: в порушення пункту 6 розділу ІІ Порядку №586, в акті не вказана балансова вартість об`єкту нерухомого майна або інформація щодо здійснення його оцінки, яка проводиться відповідно до Закону України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні», оскільки в графі «Вартість, грн.» міститься прочерк. («-»). Разом з тим, звіт про оцінку майна, яке передано у податкову заставу, позивачем також не надано, що свідчить про недодержання контролюючим органом вимог Порядку №586. Долучені позивачем рішення ГУ ДПС у Запорізькій області № 468/4-0801 від 05.08.2024 про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу, № 412/4-0801 від 29.05.2025 про стягнення коштів з рахунків/електронних гаманців платника податків у банках, небанківських надавачів платіжних послуг/емітентів електронних грошей у рахунок погашення податкового боргу, № 220/4-0801 від 02.05.2024 про стягнення коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу, якими відповідно до п.95.5 ст.95 ПК України вирішено здійснити погашення усієї суми податкового боргу шляхом стягнення безготівкових коштів з рахунків у банках, органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів, та інших фінансових установах та шляхом стягнення безготівкових коштів з рахунків/електронних гаманців платника податків у банках, небанківських надавачів платіжних послуг/емітентів електронних грошей не містить конкретно визначеної суми податкового боргу, що стягується з рахунків, у рішенні й не зазначено якого саме боргу (самостійно визначеного платником податків у податкових деклараціях або уточнюючих розрахунках, що подаються контролюючому органу в установлені ПК України строки або який не сплачується протягом 90 календарних днів), що суперечить вказаним положенням пункту 95.5. статті 95 ПК України. Відповідач просить відмовити у задоволення позову.
Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 20.11.2025 задоволено клопотання представника позивача, та замінено назву позивача в адміністративній справі № 280/8637/25 з «Державна податкова служба України» на «Головне управління ДПС у Запорізькій області».
Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 04.12.2025 вирішено перейти до розгляду справи в порядку загального позовного провадження в адміністративній справі, призначено підготовче засідання на 23.12.2025 о/об 11:00 год. 
В підготовчому засіданні 23.12.2025 відкладено підготовче засідання у справі на 20.01.2026 о 10:30 год.
В підготовчому засіданні 20.01.2026 відкладено підготовче засідання у справі на 27.01.2026 о 12:00 год. 
27 січня 2026 року відповідачем на адресу суду надійшли додаткові пояснення у справі. Відповідач просить суд звернути увагу на невідповідність розрахунку позивача поданим деклараціям відповідача. Як свідчить, розрахунок позивача, в ньому враховано як борг “заборгованість” за грудень 2023 року, що прямо суперечить постанові Центрального апеляційного господарського суду та не враховує данні уточнюючої податкової декларації від 26.05.2023, у якій, зокрема зазначено про нарахування до зменшення податкового зобов`язання за листопад 2023 року на суму 24752, 16 грн. Відповідач просить врахувати наведені пояснення.
В підготовчому засіданні 27.01.2026 відкладено підготовче засідання у справі на 05.02.2026 о 12:30 год.
04 лютого 2026 року представником відповідача надано до суду додаткові пояснення у справі. Відповідач заперечує проти позову у повному обсязі з підстав аналогічних раніше викладеним у відзиві та додаткових поясненнях. 
В підготовчому засіданні 05.02.2026 закінчено підготовчий розгляд у справі та призначено розгляд справи по суті на 03.03.2026 на 11:00 год.
В підготовчому засіданні 03.03.2026 оголошено перерву до 31.03.2026 до 12:30 год.
31 березня 2026 року на адресу суду надійшла заява представника позивача про розгляд справи без його участі.
В судовому засіданні 31.03.2026 відкладено судове засідання у справі на 07.04.2026 об 11:30 год.
Ухвалою Запорізького окружного адміністративного суду від 07.04.2026 вирішено розгляд справи продовжити в порядку письмового провадження на підставі наявних матеріалів без здійснення запису судового засідання технічними засобами.
Перевіривши матеріали справи, вирішивши питання, чи мали місце обставини, якими обґрунтовувалися вимоги, та якими доказами вони підтверджуються, чи є інші фактичні дані, які мають значення для вирішення справи, та докази на їх підтвердження, яку правову норму належить застосувати до цих правовідносин, судом встановлено наступне.
Відповідач – Товариство з обмеженою відповідальністю «ПГС -ЕНЕРГІЯ» (ЄДРПОУ 40657535) зареєстровано як юридична особа 14.07.2016 (номер запису: 11031020000040767) (далі - ТОВ "ПГС-ЕНЕРГІЯ").
Місцезнаходження ТОВ "ПГС-ЕНЕРГІЯ" за даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань: Україна, 69005, Запорізька обл., місто Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 92а.
Відповідно Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, основний вид економічної діяльності за КВЕД відповідача: 35.11 Виробництво електроенергії (основний); 16.10 Лісопильне та стругальне виробництво; 46.71 Оптова торгівля твердим, рідким, газоподібним паливом і подібними продуктами; 46.90 Неспеціалізована оптова торгівля; 33.20 Установлення та монтаж машин і устатковання; 35.12 Передача електроенергії; 35.13 Розподілення електроенергії; 35.14 Торгівля електроенергією; 35.30 Постачання пари, гарячої води та кондиційованого повітря.
ТОВ "ПГС-ЕНЕРГІЯ" перебуває на обліку в ГУ ДПС у Запорізькій області.
Між Запорізької міської ради та ТОВ "ПГС-ЕНЕРГІЯ" 15.04.2019 укладено договір за №201902000100063 оренди земельної ділянки площею 1,5505 га, з кадастровим номером 2310100000:02:018:0144, що знаходиться за адресою: м. Запоріжжя, вул. Перспективна, буд. 17, строком дії до 28.02.2039.
Відповідно до довідки про наявність податкового боргу, інтегрованих карток платника податків, податковий борг відповідача становить 354 561,45 грн за платежем «орендна плата з юридичних осіб».
Як встановлено судом, у зв`язку з несплатою платником податків сум узгодженого податкового зобов`язання відповідачу рекомендованим листом з повідомленням про вручення була направлена податкова вимога форми «Ю» від 17.05.2023 № 0000562-1305-0801.
19 лютого 2023 року відповідачем подано податкову декларацію з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної форми власності) за 2023 рік, якою самостійно визначено податкове зобов`язання на суму 297 025,88 грн на рік (24 452,16 грн. щомісячно з січня по листопад та 24 752,12 грн у грудні).
17 травня 2023 року уповноваженою особою ГУ ДПС у Запорізькій області прийнято рішення про опис майна у податкову заставу (№401/08-01-13-05), відповідно до якого вирішено здійснити опис майна, що перебуває у власності (господарському віданні або оперативному управлінні) платника податків ТОВ "ПГС-ЕНЕРГІЯ", а у разі, якщо на момент складення акту опису майно відсутнє або його балансова вартість менша за суму податкового боргу, - також того майна, права власності на яке він набуде у майбутньому.
26 травня 2023 року відповідачем подано уточнюючу податкову декларацію з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної форми власності) за 2023 рік, якою самостійно зменшено податкове зобов`язання на суму 297 025,88 грн.
20 лютого 2024 року відповідачем подано податкову декларацію з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної форми власності) за 2024 рік, якою самостійно визначено податкове зобов`язання на суму 312 174,20 грн на рік (26 014,52 грн. щомісячно з січня по листопад та 26 014,48 грн у грудні).
Уповноваженою особою ГУ ДПС у Запорізькій області 02.05.2024 прийнято рішення № 220/4-0801 про стягнення з ТОВ "ПГС-ЕНЕРГІЯ" коштів платника податків з рахунків у банках у рахунок погашення податкового боргу.
Уповноваженою особою ГУ ДПС у Запорізькій області 05.08.2024 прийнято рішення № 468/4-0801 про стягнення з ТОВ "ПГС-ЕНЕРГІЯ" коштів з рахунків/електронних гаманців платника податків у банках, небанківських надавачів платіжних послуг/емітентів електронних грошей у рахунок погашення податкового боргу.
Постановою Центрального апеляційного господарського суду від 23.04.2025 у справі № 908/337/24 скасовано рішення Господарського суду Запорізької області від 14.05.2024 у справі №908/337/24 та постановлено нове рішення - про відмову в задоволенні позовних вимог Запорізької міської ради до ТОВ "ПГС-ЕНЕРГІЯ" про стягнення заборгованості за договором оренди землі №201902000100063 від 15.04.2019 в розмірі 510 990,16 грн. (за період з 01.01.2022 по 30.11.2023), розірвання цього договору та зобов`язання повернути земельну ділянку у придатному для подальшого використання стані шляхом складання акту приймання-передачі. Суд дійшов висновку, що оскільки Запорізький район (UА23060000000070350), у тому числі Запорізька міська територіальна громада, з 12.03.2022 була включена до територій активних бойових дій, визначених Переліком, тому платник податків має право не нараховувати та не сплачувати податкові зобов`язання з плати за земельні ділянки, що розташовані на території Запорізької міської територіальної громади.
Податковим керуючим Головного управління ДПС у Запорізькій області 21.05.2025 складено акт опису майна № 681/08-01-13-02, відповідно до якого проведено опис такого нерухомого майна відповідача: котельня ТЕС літ. В інв. № 0020, загальною площею (кв.м.) 2 759,50, за адресою: Запорізька обл., м. Запоріжжя, вул. Перспективна, буд. 17.
Уповноваженою особою ГУ ДПС у Запорізькій області 29.05.2025 прийнято рішення № 412/4-0801 про стягнення з ТОВ "ПГС-ЕНЕРГІЯ" коштів з рахунків/електронних гаманців платника податків у банках, небанківських надавачів платіжних послуг/емітентів електронних грошей у рахунок погашення податкового боргу.
Відповідно до даних ДПС у ТОВ "ПГС-ЕНЕРГІЯ" наявні рахунки в АБ «Укргазбанк», ДКС України і АКБ «Індустріал Банк».
ГУ ДПС у Запорізькій області вживались заходи стягнення податкового боргу та були направлені платіжні доручення: 
№ 7634 від 20.06.2025 до АКБ «ІНДУСТРІАЛБАНК», р/р НОМЕР_1 – виконана частково у сумі 37,53 грн; 
№ 7035 від 30.05.2025 до АКБ «ІНДУСТРІАЛБАНК», р/р НОМЕР_2 - повернута без виконання у зв`язку з відсутністю коштів на цьому рахунку;
№ 7640 від 20.06.2025 до АКБ «ІНДУСТРІАЛБАНК», р/р НОМЕР_3 - повернута без виконання у зв`язку неможливістю спрямування страхових коштів на задоволення вимог кредиторів.
Інформація щодо наявності у ТОВ "ПГС-ЕНЕРГІЯ" рахунків у інших фінансових установах, небанківських надавачах платіжних послуг, електронних гаманців в емітентах електронних грошей, що обслуговують такого платника податків, зареєстрованих за відповідачем реєстраторів розрахункових операцій, в матеріалах справи відсутня.
Вказані обставини підтверджені відповідними доказами і не є спірними.
Суд, оцінивши повідомлені сторонами справи обставини та наявні у справі докази у їх сукупності, встановив наявність достатніх підстав для прийняття законного та обґрунтованого рішення у справі.
Приписами частини другої статті 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Статтями 67 та 68 Конституції України передбачено, що кожен зобов`язаний сплачувати податки і збори в порядку і розмірах, встановлених законом, неухильно додержуватися Конституції України та законів України. 
Надаючи правову оцінку спірним правовідносинам суд зазначає, що відносини, які виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, у тому числі податку на прибуток та податку на додану вартість, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства, врегульовані Податковим кодексом України (далі - ПК України).
Відповідно до підпунктів 14.1.156. пункту 14.1. статті 14 ПК України податкове зобов`язання - сума коштів, яку платник податків, у тому числі податковий агент, повинен сплатити до відповідного бюджету як податок або збір на підставі, в порядку та строки, визначені податковим законодавством (у тому числі сума коштів, визначена платником податків у податковому векселі та не сплачена в установлений законом строк).
Згідно з пунктом 14.1.175 статті 14 ПК України податковим боргом вважається сума узгодженого грошового зобов`язання, не сплаченого платником податків у встановлений цим Кодексом строк, та непогашеної пені, нарахованої у порядку, визначеному цим Кодексом.
Згідно ст.15 ПК України платниками податків визнаються фізичні особи (резиденти і нерезиденти України), юридичні особи (резиденти і нерезиденти України) та їх відокремлені підрозділи, які мають, одержують (передають) об`єкти оподаткування або провадять діяльність (операції), що є об`єктом оподаткування згідно з цим Кодексом або податковими законами, і на яких покладено обов`язок із сплати податків та зборів згідно з цим Кодексом.
Відповідно до п. 16.1 ст. 16 ПК України платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
Згідно пп. 20.1.19 п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право, зокрема, стягувати до бюджетів та державних цільових фондів суми грошових зобов`язань та/або податкового боргу у випадках, порядку та розмірі, встановлених цим Кодексом та іншими законами України.
Пунктом 36.1 статті 36 ПК України визначено, що податковим обов`язком визнається обов`язок платника податку обчислити, задекларувати та/або сплатити суму податку та збору в порядку і строки, визначені цим Кодексом, законами з питань митної справи.
Відповідальність за невиконання або неналежне виконання податкового обов`язку несе платник податків, крім випадків, визначених цим Кодексом або законами з питань митної справи (п. 36.5 ст. 36 Податкового кодексу України).
Виконанням податкового обов`язку, згідно з п. 38.1 ст. 38 Податкового кодексу України, є сплата в повному обсязі платником відповідних сум податкових зобов`язань у встановлений податковим законодавством строк.
Відповідно до п.59.1, 59.5 ст.59 ПК України у разі коли у платника податків виник податковий борг, контролюючий орган надсилає (вручає) йому податкову вимогу в порядку, визначеному для надсилання (вручення) податкового повідомлення-рішення.
Податкова вимога може надсилатися (вручатися) контролюючим органом за місцем обліку платника податків, в якому обліковується податковий борг платника податків.
Податкова вимога не надсилається (не вручається), а заходи, спрямовані на погашення (стягнення) податкового боргу, не застосовуються, якщо загальна сума податкового боргу платника податків не перевищує ста вісімдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. У разі збільшення загальної суми податкового боргу до розміру, що перевищує сто вісімдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, контролюючий орган надсилає (вручає) податкову вимогу такому платнику податків. Строк давності, визначений пунктом 102.4 статті 102 цього Кодексу для стягнення податкового боргу, у такому випадку розпочинається не раніше дня виникнення податкового боргу у сумі, що перевищує сто вісімдесят неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
У разі якщо у платника податків, якому надіслано (вручено) податкову вимогу, сума податкового боргу збільшується (зменшується), погашенню підлягає вся сума податкового боргу такого платника податку, що існує на день погашення. У разі якщо після направлення (вручення) податкової вимоги сума податкового боргу змінилася, але податковий борг не був погашений в повному обсязі, податкова вимога додатково не надсилається (не вручається).
Згідно з п.87.1, 87.2 ст. 87 ПК України джерелами самостійної сплати грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків є будь-які власні кошти, у тому числі ті, що отримані від продажу товарів (робіт, послуг), майна, випуску цінних паперів, зокрема корпоративних прав, отримані як позика (кредит), та з інших джерел, з урахуванням особливостей, визначених вказаною статтею, а також суми надміру сплачених платежів до відповідних бюджетів. Сплата грошових зобов`язань або погашення податкового боргу платника податків з відповідного платежу може бути здійснена також за рахунок надміру сплачених сум такого платежу (без заяви платника) або за рахунок помилково та/або надміру сплачених сум з інших платежів (на підставі відповідної заяви платника) до відповідних бюджетів.
Джерелами погашення податкового боргу платника податків є будь-яке майно такого платника податків з урахуванням обмежень, визначених вказаним Кодексом, а також іншими законодавчими актами.
Відповідно до п.88.1 ст. 88 ПК України, що регулює питання змісту податкової застави, з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених вказаним Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.
Отже, податковий борг може бути погашений як за рахунок грошових коштів так і за рахунок майна платника податків.
Відповідно до п.88.1 ст. 88 ПК України, що регулює питання змісту податкової застави, з метою забезпечення виконання платником податків своїх обов`язків, визначених вказаним Кодексом, майно платника податків, який має податковий борг, передається у податкову заставу.
Отже, податковий борг може бути погашений як за рахунок грошових коштів так і за рахунок майна платника податків.
Згідно зіст.89 ПК України право податкової застави виникає у разі:
- несплати у строки, встановлені вказаним Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної платником податків у податковій декларації, - з дня, що настає за останнім днем зазначеного строку;
- несплати у строки, встановлені вказаним Кодексом, суми грошового зобов`язання, самостійно визначеної контролюючим органом, - з дня виникнення податкового боргу.
З урахуванням положень вказаної статті право податкової застави поширюється на будь-як майно платника податків, яке перебуває в його власності (господарському віданні або оперативному управлінні) у день виникнення такого права і балансова вартість якого відповідає сумі податкового боргу платника податків, крім випадків, передбачених пунктом 89.5 вказаної статті, а також на інше майно, на яке платник податків набуде прав власності у майбутньому.
У разі якщо балансова вартість майна, на яке поширюється податкова застава, є меншою ніж сума податкового боргу платника податків, право податкової застави поширюється на таке майно.
Згідно з пунктом 89.3 статті 89 ПК України майно, на яке поширюється право податкової застави, оформлюється актом опису. До акта опису включається ліквідне майно, яке можливо використати як джерело погашення податкового боргу. Опис майна у податкову заставу здійснюється на підставі рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу, яке пред`являється платнику податків, що має податковий борг. Акт опису майна, на яке поширюється право податкової застави, складається податковим керуючим у порядку та за формою, що затверджені центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Пунктом 89.5 статті 89 ПК України передбачено, що у разі якщо на момент складення акта опису майно відсутнє або його балансова вартість менша від суми податкового боргу, право податкової застави поширюється на інше майно, на яке платник податків набуде право власності у майбутньому до погашення податкового боргу в повному обсязі.
Відповідно до п.п. 95.1, 95.2, 95.3, 95.10 ст. 95 ПК України контролюючий орган здійснює за платника податків і на користь держави заходи щодо погашення податкового боргу такого платника податків шляхом стягнення коштів, які перебувають у його власності, а в разі їх недостатності - шляхом продажу майна такого платника податків, яке перебуває у податковій заставі.
Стягнення коштів та продаж майна платника податків провадяться не раніше ніж через 30 календарних днів з дня надіслання (вручення) такому платнику податкової вимоги.
Стягнення коштів з рахунків/електронних гаманців платника податків у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей, обслуговуючих такого платника податків, та з рахунків платників податків у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, відкритих у центральному органі виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, здійснюється за рішенням суду, яке направляється до виконання контролюючим органам, у розмірі суми податкового боргу або його частини.
Контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.
Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу. Рішення контролюючого органу підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу та скріплюється гербовою печаткою контролюючого органу. Перелік відомостей, які зазначаються у такому рішенні, встановлюється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
У разі якщо податковий борг виник у результаті несплати грошових зобов`язань та/або пені, визначених платником податків у податкових деклараціях або уточнюючих розрахунках, що подаються контролюючому органу в установлені цим Кодексом строки, стягнення коштів за рахунок готівки, що належить такому платнику податків, та/або коштів з рахунків/електронних гаманців такого платника у банках, небанківських надавачах платіжних послуг/емітентах електронних грошей здійснюється за рішенням керівника (його заступника або уповноваженої особи) контролюючого органу без звернення до суду, за умови якщо такий податковий борг не сплачується протягом 90 календарних днів, наступних за останнім днем граничного строку його сплати, та відсутності/наявності у меншій сумі непогашеного зобов`язання держави щодо повернення такому платнику податків помилково та/або надміру сплачених ним грошових зобов`язань, та/або бюджетного відшкодування податку на додану вартість. У разі наявності непогашеного зобов`язання держави перед платником податків у сумі, що є меншою за суму податкового боргу, ця норма застосовується в межах різниці між сумою податкового боргу та сумою зобов`язання держави.
У разі якщо сума коштів, отримана у результаті продажу майна платника податків, перевищує суму його грошового зобов`язання та податкового боргу, різниця перераховується на рахунки такого платника податків або його правонаступників.
З метою реалізації майна, яке перебуває у податковій заставі, проводиться експертна оцінка вартості такого майна для визначення початкової ціни його продажу. Така оцінка проводиться у порядку, визначеному Законом України "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні".
Відповідно до п.93.4 ст.93 ПК України у разі продажу майна, що перебуває у податковій заставі, відповідно до статті 95 цього Кодексу таке майно звільняється з податкової застави (із внесенням змін до відповідних державних реєстрів) з дня отримання контролюючим органом підтвердження про надходження коштів до бюджету від такого продажу.
Відповідно до пп.20.1.34-1 п.20.1 ст.20 ПК України контролюючий орган має право звертатися до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу або його частини за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.
Системний аналіз наведених норм законодавства дає підстави для висновку про те, що звернення контролюючого органу до суду з позовними вимогами щодо надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків має відбуватись після звернення про погашення податкового боргу шляхом стягнення коштів, які перебувають у власності платника податку, зокрема шляхом стягнення коштів з рахунків у банках, обслуговуючих платника податку, і лише в разі недостатності коштів податковий орган має право звернутися до суду з вимогами про надання дозволу на погашення податкового боргу за рахунок майна платника податку, що перебуває у податковій заставі.
Отже, Податковим кодексом України визначено черговість вжиття контролюючим органом заходів щодо погашення податкового боргу, а саме спочатку приймаються заходи для стягнення коштів з платника податків, та лише у разі їх недостатності погашення податкового боргу здійснюється за рахунок майна платника податку, що перебуває у податковій заставі.
Контролюючий орган звертається до суду щодо надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.
Рішення суду щодо надання вказаного дозволу є підставою для прийняття контролюючим органом рішення про погашення усієї суми податкового боргу.
З метою реалізації майна, яке перебуває у податковій заставі, проводиться експертна оцінка вартості такого майна для визначення початкової ціни його продажу.
Така оцінка проводиться у порядку, визначеному Законом України «Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність в Україні».
Обов`язковими умовами, наявність яких в своїй сукупності зумовлює виникнення у контролюючого органу права на звернення до суду із даним позовом є: наявність у платника податків боргу зі сплати податків (зборів, обов`язкових платежів); сума заборгованості платника податків на момент звернення контролюючого органу до суду із позовом про надання дозволу на погашення боргу за рахунок майна платника має бути узгодженою у встановленому законодавством порядку; відсутність коштів на рахунках платника податків у банках, обслуговуючих такого платника податків; наявність майна платника податків - боржника у податковій заставі.
Сукупність вказаних обставин наділяє контролюючий орган правом на звернення до суду із позовом про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків.
Відповідний правовий висновок викладений Верховним Судом у постанові від 28.03.2023 у справі № 440/11471/21.
При вирішенні вимог про надання дозволу на погашення податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі, до предмету доказування входять обставини щодо переліку усіх відкритих платником податків банківських рахунків, наявність/відсутність на таких рахунках грошових коштів, необхідних для погашення наявної у відповідача суми податкового боргу, а також вчинення податковим органом дій щодо стягнення коштів з таких рахунків. Тобто при застосуванні приписів статті 95 ПК України з`ясування вказаних обставин є першочерговим.
Такий правовий висновок викладений у постанові Верховного Суду від 14.09.2023 у справі №480/492/22.
Відповідно до частини п`ятої статті 242 КАС України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені в постановах Верховного Суду.
В ході судового розгляду встановлено та матеріалами справи підтверджено, що у відповідача станом на момент звернення позивача до суду наявний податковий борг.
Так, зокрема відповідачем самостійно задекларовано зобов`язання з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної форми власності) за 2023 рік на суму 297 025,88 грн на рік (24 452,16 грн. щомісячно з січня по листопад та 24 752,12 грн у грудні) та за 2024 рік на суму 312 174,20 грн на рік (26 014,52 грн. щомісячно з січня по листопад та 26 014,48 грн у грудні).
Позивачем заявлено до погашення суму податкового боргу у розмірі 354 561,45 грн з орендної плати з юридичних осіб за період з листопада 2023 року по грудень 2024 року та пені 8,08 грн, нарахованої 30.05.2024 (на податковий розрахунок земельного податку від 19.02.2023).
Водночас, суд наголошує на тому Законом України «Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо звільнення від сплати екологічного податку, плати за землю та податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за знищене чи пошкоджене нерухоме майно» від 11.04.2023 № 3050-IX внесено зміни до підпункту 69.14 розділу XX "Перехідні положення" ПК України відповідно до якого починаючи з 1 січня 2023 року, за земельні ділянки (земельні частки (паї), що розташовані на територіях активних бойових дій або на тимчасово окупованих Російською Федерацією територіях України, які включені до Переліку територій, на яких ведуться (велися) бойові дії або тимчасово окупованих Російською Федерацією, плата за землю (земельний податок та орендна плата за земельні ділянки державної та комунальної власності) не нараховується та не сплачується за період з першого числа місяця, в якому було визначено щодо відповідних територій дату початку активних бойових дій або тимчасової окупації, до останнього числа місяця, в якому було завершено активні бойові дії або тимчасова окупація на відповідній території. 
Платники плати за землю, які до дати набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо звільнення від сплати екологічного податку, плати за землю та податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за знищене чи пошкоджене нерухоме майно" відповідно до пункту 286.2 статті 286 цього Кодексу задекларували за 2022 та/або 2023 роки податкові зобов`язання з плати за землю за земельні ділянки, що розташовані на територіях, визначених цим підпунктом, мають право відкоригувати нараховані податкові зобов`язання з плати за землю за період березень 2022 - грудень 2023 року шляхом подання в порядку, визначеному цим Кодексом, уточнюючих податкових декларацій.
Платники орендної плати, які до дати набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо звільнення від сплати екологічного податку, плати за землю та податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за знищене чи пошкоджене нерухоме майно" відповідно до статті 288 цього Кодексу задекларували за 2022 та/або 2023 роки податкові зобов`язання з орендної плати за земельні ділянки, забруднені вибухонебезпечними предметами або непридатні для використання у зв`язку з потенційною загрозою їх забруднення вибухонебезпечними предметами, мають право відкоригувати нараховані податкові зобов`язання з орендної плати за період 2022-2023 років шляхом подання в порядку, визначеному цим Кодексом, уточнюючих податкових декларацій.
Для платників податку - фізичних осіб контролюючий орган самостійно обчислює податкове зобов`язання та надсилає (вручає) податкове повідомлення-рішення за 2022 рік у строк до 31 грудня 2023 року.
При цьому річна сума платежу за земельні ділянки (земельні частки (паї), визначені цим підпунктом, визначається пропорційно кількості місяців, коли такі земельні ділянки (земельні частки (паї) підлягали оподаткуванню платою за землю.
Складені, надіслані (вручені) у 2022 та 2023 роках податкові повідомлення-рішення про сплату плати за землю, за земельні ділянки, що не підлягають оподаткуванню у порядку, визначеному цим підпунктом, підлягають скасуванню (відкликанню), а грошові зобов`язання та податковий борг, визначені контролюючим органом по платі за землю, - анулюванню.
Складені, надіслані (вручені) до дати набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо звільнення від сплати екологічного податку, плати за землю та податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за знищене чи пошкоджене нерухоме майно" податкові повідомлення-рішення про сплату плати за землю, за земельні ділянки, визначені підпунктом 283.1.9 пункту 283.1 та пунктом 283.2 статті 283 цього Кодексу, підлягають скасуванню (відкликанню), а грошові зобов`язання та податковий борг, визначені контролюючим органом по платі за землю, - анулюванню.
Складені, надіслані (вручені) до дати набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Податкового кодексу України та інших законодавчих актів України щодо звільнення від сплати екологічного податку, плати за землю та податку на нерухоме майно, відмінне від земельної ділянки, за знищене чи пошкоджене нерухоме майно" податкові повідомлення-рішення про сплату плати за землю, за земельні ділянки, визначені пунктом 288.8 статті 288 цього Кодексу, підлягають скасуванню (відкликанню), а грошові зобов`язання та податковий борг, визначені контролюючим органом по платі за землю, - анулюванню.
Надмірно сплачені суми плати за землю, що виникли внаслідок скасування (відкликання) податкових повідомлень-рішень, підлягають зарахуванню виключно в рахунок майбутніх платежів з цього податку, крім випадків: якщо у такого платника наявний податковий борг з плати за землю - надміру сплачені суми зараховуються в рахунок погашення такого боргу; а якщо обов`язок внесення плати перейшов до іншого суб`єкта з підстав, передбачених статтею 120 Земельного кодексу України щодо зміни власника об`єкта нерухомого майна, - сума внесеної плати за зверненням попереднього користувача зараховується в рахунок майбутніх платежів з плати за землю нового користувача такої земельної ділянки, за умови відшкодування новим користувачем земельної ділянки, який придбав нерухоме майно, попередньому користувачу суми внесеної ним до бюджетів плати за висновком контролюючого органу про таку суму.
У відповідності до вищенаведених норм законодавства 26.05.2023 відповідачем подано уточнюючу податкову декларацію з плати за землю (земельний податок та/або орендна плата за земельні ділянки державної або комунальної форми власності) за 2023 рік, якою самостійно зменшено податкове зобов`язання на суму 297 025,88 грн.
Враховуючи викладене, суд вважає хибними доводи позивача про наявність у відповідача податкового боргу в частині орендної плати за період листопад – грудень 2023 року у сумі 42 365,75 грн та пені за несплату податкового зобов`язання за відповідний період у сумі 8,08 грн. 
Відтак сума податкового боргу ТОВ «ПГС -ЕНЕРГІЯ» з орендної плати за 2024 рік становить 312 186,90 грн.
Позивачем вживалися заходи щодо стягнення з відповідача в досудовому порядку - податковий орган звернувся до банків обслуговуючих ТОВ «ПГС -ЕНЕРГІЯ» щодо списання з розрахункових рахунків відповідача суму податкового боргу, але платіжні доручення не були реалізовані у зв`язку недостатністю коштів.
Верховний Суд у постанові від 31.03.2025 у справі № 340/2276/23 зазначав, що повернення інкасових доручень банком без виконання через відсутність коштів на рахунках Товариства, навіть якщо це було підставою для повернення не всіх направлених контролюючим органом інкасових доручень з наведених підстав, може бути доказом доводів позивача, що єдиним джерелом погашення податкового боргу Товариства у розмірі, який відповідає сумам грошових зобов`язань у повернутих банком через відсутність коштів інкасових дорученнях, є майно відповідача, що знаходиться у податковій заставі. Оскільки майно може бути джерелом погашення податкового боргу в разі відсутності грошових коштів (на рахунках та/або готівкою) у відповідній (необхідній) сумі, вирішення спору між сторонами залежить від встановленого факту чи є на рахунках грошові кошти у розмірі, що відповідає сумі податкового боргу. І саме ця обставина є однією з визначальних та підлягає встановленню судом, зокрема й на підставі пояснень сторін, наданих ними або витребуваних судом належних доказів.
Податкова застава підтверджена витягом з Державного реєстру обтяжень нерухомого майна, а перелік такого майна, на яке поширюється право податкової застави, визначений актом опису майна, дослідженим судом під час судового розгляду справи.
З огляду на викладене суд вважає за можливе надати Головному управлінню ДПС у Запорізькій області дозвіл на погашення усієї суми податкового боргу ТОВ «ПГС -ЕНЕРГІЯ» у розмірі 312 186,90 грн. за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.
Також суд вважає за необхідне наголосити, що судове рішення про надання дозволу на погашення податкового боргу платника податків за рахунок майна, що перебуває в податковій заставі, є лише підставою для прийняття контролюючим органом відповідного рішення, однак, не підміняє його. Суд надає лише дозвіл на погашення суми податкового боргу, тоді як безпосередній продаж заставленого майна проводиться відповідно до Порядку проведення цільових аукціонів з продажу майна платника податків, яке перебуває у податковій заставі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 22.05.2017 № 518.
Про це зазначав Верховний Суд і в постанові від 08.01.2025 у справі № 808/2925/17.
У постанові від 25.11.2021 у справі №580/3199/19 Верховний Суд звертав увагу, що рішення про надання дозволу на погашення податкового боргу за рахунок майна, що перебуває у податковій заставі, не позбавляє органи ДПС України права продовжувати заходи по стягненню такого боргу за рахунок коштів, якщо такі з`являються у платника податків. При цьому податковим органом має бути врахована динаміка надходження коштів та співвідношення залишку боргу до його початкової величини та до вартості майна, що передається на реалізацію.
Про це, також, зазначав Верховний Суд в постанові від 19.02.2026 у справі № 340/6764/23.
Залишаючи без оцінки окремі аргументи учасників справи, суд виходить з того, що такі обставини лише опосередковано стосуються суті і природи спору, а їх оцінка не має вирішального значення для його правильного вирішення.
Відповідно до частини 1 статті 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Частиною першою статті 9 КАС України передбачено, що розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Статтею 77 КАС України передбачено, що кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу. Докази суду надають учасники справи. Суд може пропонувати сторонам надати докази та збирати докази з власної ініціативи, крім випадків, визначених цим Кодексом. Якщо учасник справи без поважних причин не надасть докази на пропозицію суду для підтвердження обставин, на які він посилається, суд вирішує справу на підставі наявних доказів.
Таким чином, на підставі викладеного, суд доходить висновку, що позов Головного управління ДПС у Запорізькій області про надання дозволу на погашення суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі підлягає частковому задоволенню.
Відповідно до частини 2 статті 139 КАС України при задоволенні позову суб`єкта владних повноважень з відповідача стягуються виключно судові витрати суб`єкта владних повноважень, пов`язані із залученням свідків та проведенням експертиз.
Такі витрати позивач у даній справі не поніс.
Отже, підстави для розподілу судових витрат відповідно до ст. 139 КАС України відсутні.
Керуючись статтями 6, 72-77, 139, 242-246, 250, 255, 268-272, 295 Кодексу адміністративного судочинства України, суд

ВИРІШИВ:
Позовну заяву Головного управління ДПС у Запорізькій області (69005, Запорізька область, м. Запоріжжя, пр. Соборний 166, ЄДРПОУ 44118663) до Товариства з обмеженою відповідальністю «ПГС-ЕНЕРГІЯ» (69005 м. Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд.92-а, ЄДРПОУ 40657535) про надання дозволу на погашення усієї суми податкового боргу за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі – задовольнити частково.
Надати Головному управлінню ДПС у Запорізькій області дозвіл на погашення суми податкового боргу Товариства з обмеженою відповідальністю «ПГС-ЕНЕРГІЯ» у розмірі 312 186,90 грн. за рахунок майна платника податків, що перебуває у податковій заставі.
В задоволенні решти вимог – відмовити.
Розподіл судових витрат не проводиться.

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку до Третього апеляційного адміністративного суду шляхом подачі в 30-денний строк з дня його проголошення, а якщо в судовому засіданні було оголошено лише скорочене (вступну та резолютивну частини) рішення (ухвалу) суду або якщо розгляд справи здійснювався в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Рішення у повному обсязі складено та підписано 20 квітня 2026 року. 

Суддя О.О. Артоуз