ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
23 квітня 2026 року	справа № 380/25127/25	
м.Львів
Львівський окружний адміністративний суд в складі головуючого судді Коморного О.І. розглянув за правилами спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи (у письмовому провадженні) адміністративну справу за позовом Відділу освіти виконавчого комітету Самбірської міської ради про визнання протиправним та скасування висновку Західного офісу Держаудитслужби.
Обставини справи.
До Львівського окружного адміністративного суду надійшла позовна заява Відділу освіти виконавчого комітету Самбірської міської ради з вимогами:
- визнати протиправним та скасувати висновок Західного офісу Держаудитслужби від 10.12.2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-10-02-013643-a.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що не погоджується з оскаржуваним висновком. Зазначає, що інформація щодо умов закупівлі розміщається не лише в оголошенні, а й інших документах закупівлі (тендерній документації та додатках до неї), які в сукупності становлять інформацію щодо умов закупівлі. Вказує, що відповідні умови оплати були деталізовані в проекті Договору про закупівлю, який був доданий до тендерної документації. Тобто, відповідна інформація про умови оплати була опублікована та доведена до відома усіх потенційних учасників закупівлі. Щодо виявленої невідповідності умов проекту Договору про закупівлю умовам Постанови КМУ №668 в частині вимог щодо відповідальності підрядника за недоліки протягом гарантійного строку, позивач зазначає, що у випадках, не передбачених договором, сторони мають керуватися законодавством України. Таким чином, у випадках, які не врегульовані пунктом 9.5 Договору, застосовуються положення чинного законодавства, у тому числі Загальних умов №668, що забезпечує повну відповідність договору нормативним вимогам. Щодо виявленого порушення про невідповідність умов проекту Договору про закупівлю в частині можливості внесення змін до проектної документації, позивач вважає, що визначене проектом Договору право Замовника без узгодження з підрядником вносити зміни в проектну документацію, жодним чином не відміняє вимог законодавства щодо зміни вартості робіт. Щодо невідповідності банківської гарантії, вважає, що така надана ТОВ «Орбудсервіс» відповідає вимогам, встановленим чинним законодавством України. Також позивач зазначає, що встановлення замовником у тендерній документації вищезазначених вимог мало на меті, перевірку кваліфікації працівника та його професійних навичок. Надані посвідчення з охорони праці є дійсними та відповідають вимогам законодавства. Факт того, що у посвідченнях зазначене основне місце роботи працівника, не впливає на його кваліфікацію та не є порушення. Надані посвідчення на ОСОБА_1 підтверджують його відповідність та кваліфікацію, а отже вимоги тендерної документації дотримано. Щодо неправомірного встановлення вимоги про усунення невідповідностей в тендерній пропозиції шляхом доданням ліцензії або іншого документу, який надає право на виконання робіт з класом наслідків СС3, позивач зазначає, що право на виконання робіт з класом наслідків СС3, не відносяться до інформації (документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, а відносяться до документів про підтвердження кваліфікаційних вимог. Вважає, що вимога про припинення зобов`язань за договором про закупівлю безпідставна, оскільки такі зобов`язання зі сторони виконавця є вже виконаними. Відтак позивач не може просто відмовитися від оплати виконаних робіт, оскільки такі дії призведуть до порушення прав виконавця та будуть підставою для звернення до суду з вимогою про примусове стягнення боргу. Просить суд задовольнити позов.
Ухвалою від 29 грудня 2025 року відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження.
Відповідач подав відзив на позовну заяву, в якому проти позову заперечив. Зазначає, що замовником в оприлюдненому оголошенні про проведення відкритих торгів за досліджуваною процедурою закупівлі зазначено невідповідну (неповну) інформацію про умови оплати, чим порушено норми пункту 7 частини другої статті 21 Закону та, відповідно, пунктів 3 та 26 Особливостей №1178. Зазначає, що законодавством імперативно визначено, яка саме інформація, і в яких документах повинна міститись. Навіть якщо вона наявна в інших документах, це не спростовує її відсутності в оголошенні. Також вказує, що умови пункту 9.5. проєкту договору (Додаток №4 до тендерної документації) не відповідають положенням Загальних умов №668 (п.106) щодо необхідності доведення підрядником фактів, за яких він не відповідатиме за недоліки (дефекти), виявлені в закінчених роботах (об`єкті будівництва) і змонтованих конструкціях протягом гарантійних строків. Зазначає, що у пункті 3 Загальних положень №668 визначено, що зміни до твердого кошторису можуть бути внесені лише за згодою сторін. Таким чином, тендерна документація Замовника (проєкт договору, Додаток №4 до тендерної документації) містить інформацію (умови), яка суперечить законодавству (пункти 3, 28 та 106 Загальних умов №668), чим порушено норми абзацу першого частини третьої статті 22 Закону, пунктів 3 та 28 Особливостей №1178. Стверджує, що договір від 27.10.2025 №27/10 укладено з недотриманням норм пункту 17 Особливостей №1178, відповідно до якого договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктом 10 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного кодексу України з урахуванням цих особливостей. Також вказує, що учасником ТОВ «Орбудсервіс» при поданні тендерної пропозиції не враховано положення пункту 3 Особливостей №1178, умов пункту 3.3. розділу 3 тендерної документації та пункту 5.8. розділу 5 Додатку 1 до тендерної документації замовника. Зазначає, що у тендерній пропозиції ТОВ «Орбудсервіс» наявні невідповідності (щодо поданої учасником банківської гарантії), які відповідно до пункту 43 Особливостей №1178 підлягали усуненню. Однак, Замовником при розгляді тендерної пропозиції ТОВ «Орбудсервіс» в оприлюдненому повідомленні з вимогами про усунення невідповідностей у його тендерній пропозиції не зазначено про вищевказану невідповідність та не надано учаснику можливості її усунути, чим порушено норми пункту 43 та, відповідно, пункту 3 Особливостей №1178. Також зазначає, що моніторингом встановлено, що ТОВ «Орбудсервіс» у складі тендерної пропозиції надано: копії посвідчень та витягів з протоколу комісії з перевірки знань на 3-х працівників, а саме посвідчення з охорони праці №1 на ОСОБА_2 (директор) та №2 на ОСОБА_3 (виконроб), а також витяг з протоколу комісії з перевірки знань №01-130 від 08.06.2023; посвідчення з охорони праці № 31 та витяг з протоколу комісії з перевірки знань № 01-209 від 24.07.2023 на ОСОБА_1 (виконроб). При цьому, надане у складі тендерної пропозиції ТОВ «Орбудсервіс» вищезазначене посвідчення та витяг з протоколу комісії з перевірки знань ОСОБА_1 , видане за місцем роботи – ТОВ «Будівельно-інвестиційна компанія «Оптіма»». Також, ТОВ «Орбудсервіс» у складі тендерної пропозиції надано копію посвідчення № НОМЕР_1 від 15.07.2025 про допуск до роботи з електроустановками напругою до і вище 1000 В на ОСОБА_1 за місцем роботи - ТОВ «Будівельно-інвестиційна компанія «Оптіма»». Стверджує, що недотримання вимог пункту 1 таблиці В розділу 1 Додатку №1 до тендерної документації Замовника ТОВ «Орбудсервіс» не підтверджено кваліфікацію спеціаліст(а)ів, що відповідатиме(уть) за охорону праці (не менше 3 осіб), а також кваліфікацію (не менше 1-го працівника) про допуск до роботи з електроустановками напругою до і вище 1000 В, що чинне на дату кінцевого строку подання пропозицій, враховуючи те, що ОСОБА_1 проходив відповідну перевірку знань як працівник іншого суб`єкта господарювання («Будівельно-інвестиційна компанія «Оптіма»»), а не як працівник учасника (ТОВ «Орбудсервіс»). Однак, при розгляді тендерної пропозиції ТОВ «Орбудсервіс» та оприлюдненні повідомлення з вимогами про усунення невідповідностей у його тендерній пропозиції Замовником не було зазначено про вищенаведені невідповідності та не встановлено вимоги щодо їх усунення (та, як наслідок, не надано учаснику можливості їх усунути), що суперечить нормам пункту 43 та, відповідно, пункту 3 Особливостей №1178. У наданому під час моніторингу поясненні Замовником зазначено, що ТОВ «Орбудсервіс» у складі тендерної пропозиції надано копії відповідних посвідчень з охорони праці та витягу з протоколу комісії з перевірки знань на ОСОБА_1 , а на підтвердження трудових відносин ТОВ «Орбудсервіс» з працівником ОСОБА_1 надано наказ №5-к від 16.10.2025 про прийняття ОСОБА_1 на посаду виконроба за сумісництвом. Стверджує, що подані учасником ТОВ «Орбудсервіс» у складі тендерної пропозиції документи не підтверджують проходження навчання, інструктажу і перевірку знань з питань охорони праці ОСОБА_1 як працівника ТОВ «Орбудсервіс». Відповідач стверджує, що замовником, на порушення норм пункту 43 Особливостей №1178, при розгляді тендерної пропозиції ТОВ «Орбудсервіс» неправомірно встановлено вимогу до учасника щодо надання відсутнього документа про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції (відповідної ліцензії чи декларації на право виконувати роботи, які є предметом закупівлі) та, як наслідок, на порушення норм підпункту 2 пункту 44 (та, відповідно, пункту 3) Особливостей №1178 не відхилено тендерну пропозицію ТОВ «Орбудсервіс», як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації. Також зазначає, що моніторингом встановлено, що при укладанні договору від 27.10.2025 №27/10 недотримано вимоги пункту 17 Загальних умов №668 та, відповідно, вимоги пунктів 3 та 17 Особливостей №1178 та частини першої статті 41 Закону, внаслідок не зазначення у календарному графіку, який є невід`ємною частиною договору (Додаток №2 до договору) дати початку та закінчення всіх видів (етапів, комплексів) робіт, передбачених договором (календарний графік містить лише інформацію про найменування предмету договору та місяців початку і завершення робіт в цілому). Стверджує, що факту допущення даного порушення позивач не спростовує, отже Висновок не може бути визнаним протиправним і скасованим в частині його встановлення. Зазначає, що досягнення цілей публічних закупівель не може відбуватися шляхом порушення законодавства у сфері публічних закупівель.
Відтак просить суд відмовити в задоволенні позовних вимог.
Суд всебічно і повно з`ясував всі фактичні обставини справи, на яких ґрунтуються позовні вимоги, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті та,-
встановив:
Відділ освіти виконавчого комітету Самбірської міської ради провів публічну закупівлю (UA-2025-10-02-013643-a) за предметом "Нове будівництво захисної споруди цивільного захисту комунального закладу «Ліцей Лідер» м.Самбора Самбірської міської ради Львівської області» по вул. В.Стуса, 8 м.Самбора Львівської області. Коригування" (ДК 021:2015: 45210000-2 – Будівництво будівель)
Переможцем закупівлі визнано ТОВ «Орбудсервіс» з яким 29.10.2025 укладено договір про закупівлю.
Західним офісом Держаудитслужби відповідно до наказу від 18.11.2025 №256 проведено моніторинг закупівлі за ID: UA-2025-10-02-013643-a.
В ході проведення моніторингу виявлено окремі порушення, які відображено у Висновку від 10.12.2025 про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-10-02-013643-a. 
Висновок про наявність (із зазначенням переліку статей, пунктів нормативно-правових актів, що були порушені) або відсутність порушення (порушень) законодавства:
За результатами аналізу питання розміщення та оприлюднення інформації про закупівлю та правильності заповнення документів, що оприлюднюються відповідно до Закону та Особливостей №1178, встановлено порушення норм пункту 7 частини другої статті 21 Закону та, відповідно, пунктів 3 та 26 Особливостей №1178.
За результатами аналізу питання відповідності тендерної документації вимогам Закону, Особливостей №1178 встановлено порушення норм абзацу першого частини третьої статті 22 Закону, пунктів 3 та 28 Особливостей №1178. 
За результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції учасника ТОВ «Орбудсервіс» встановлено порушення норм пункту 43, підпункту 2 пункту 44 та, відповідно, пункту 3 Особливостей №1178.
За результатами аналізу питання укладання договору про закупівлю встановлено порушення вимог пунктів 3 та 17 Особливостей №1178 та частини першої статті 41 Закону. 
За результатами аналізу питання дотримання Замовником законодавства у сфері публічних закупівель щодо визначення предмета закупівлі; відображення закупівлі у річному плані; надання переможцем тендеру документів; відповідності умов укладеного договору тендерній документації та тендерній пропозиції переможця тендеру – порушень не встановлено. 
Зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель (у разі наявності таких порушень): 
З огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, керуючись статтею 2 та 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» та статтею 8 Закону України «Про публічні закупівлі», Західний офіс Держаудитслужби зобов`язує вжити заходи щодо усунення виявлених порушень у встановленому законом порядку, а шляхом припинення зобов`язань за укладеним за результатами тендеру договору, а також здійснити заходи (зокрема, шляхом проведення роз`яснювальної роботи, економічних навчань, притягнення до відповідальності відповідних посадових осіб, тощо), направлені на недопущення встановлених моніторингом порушень в подальшому.
Протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку, або аргументовані заперечення до висновку, або інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Позивач не погоджуючись із висновком відповідача та вважаючи такий протиправним, звернувся до суду за захистом своїх прав та інтересів.
Надаючи правову оцінку спірним відносинам, що виникли між сторонами, суд зазначає таке.
Завданням адміністративного судочинства відповідно до ч.1 ст. 2 Кодексу адміністративного судочинства України (КАС України) є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Однією із основних засад (принципів) адміністративного судочинства відповідно до п.4 ч.3 ст. 2 КАС України є змагальність сторін, диспозитивність та офіційне з`ясування всіх обставин у справі.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Згідно з Положенням про Державну аудиторську службу України (далі - Положення №43), затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03.02.2016, Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів та який реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань: реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель (п.п.3 п.4 Положення №43).
Відповідно до п.7 Положення №43, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Згідно з п.1 Положення про Західний офіс Держаудитслужби, затвердженого наказом Державної аудиторської служби України №23 від 02.06.2016 "Про затвердження положень про офіси Держаудитслужби та їх підрозділи", Західний офіс Держаудитслужби (далі - Офіс) підпорядковується Держаудитслужбі та відповідно до покладених на нього завдань здійснює контроль зокрема за дотриманням законодавства про закупівлі.
Отже, Західний офіс Держаудитслужби, у відносинах здійснення державного фінансового контролю, є суб`єктом владних повноважень, відтак зазначений спір є справою адміністративної юрисдикції та підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства.
Правові та організаційні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні визначає Закон України Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні (далі Закон №2939-ХІІ).
Відповідно до ст.1 Закону №2939-ХІІ, здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Орган державного фінансового контролю у своїй діяльності керується Конституцією України, Бюджетним кодексом України, цим Законом, іншими законодавчими актами, актами Президента України та Кабінету Міністрів України.
Відповідно до ст.2 Закону №2939-ХІІ, головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Згідно із ст.5 Закону №2939-ХІІ, контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування. Порядок та підстави проведення органом державного фінансового контролю перевірок закупівель встановлюється Кабінетом Міністрів України. Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель. Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
Закон України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон №922-VIII) визначає правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави, територіальних громад та об`єднаних територіальних громад.
Метою цього Закону є забезпечення ефективного та прозорого здійснення закупівель, створення конкурентного середовища у сфері публічних закупівель, запобігання проявам корупції у цій сфері, розвиток добросовісної конкуренції.
Відповідно до п. 14 ч. 1 ст. 1 Закону №922-VIII моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель.
Згідно з п. 22 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII предмет закупівлі - товари, роботи чи послуги, що закуповуються замовником у межах єдиної процедури закупівлі або в межах проведення спрощеної закупівлі, щодо яких учасникам дозволяється подавати тендерні пропозиції/пропозиції або пропозиції на переговорах (у разі застосування переговорної процедури закупівлі). Предмет закупівлі визначається замовником у порядку, встановленому Уповноваженим органом, із застосуванням Єдиного закупівельного словника, затвердженого у встановленому законодавством порядку.
За приписами п. 31, 32 ч. 1 ст. 1 Закону № 922-VIII визначено, що тендерна документація - документація щодо умов проведення тендеру, що розробляється та затверджується замовником і оприлюднюється для вільного доступу в електронній системі закупівель; тендерна пропозиція - пропозиція щодо предмета закупівлі або його частини (лота), яку учасник процедури закупівлі подає замовнику відповідно до вимог тендерної документації.
За результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання (ч. 6 ст. 8 Закону № 922-VIII).
Відповідно до пункту 3-7 розділу X Прикінцеві та перехідні положення Закону України Про публічні закупівлі постановою Кабінету Міністрів України від 12.10.2022 № 1178 (із змінами) затверджено особливості здійснення публічних закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених Законом України «Про публічні закупівлі», на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування (далі Особливості).
Згідно з пунктом 3 Особливостей №1178 замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
За змістом оскаржуваного Висновку встановлено порушення позивачем вимог пункту 7 частини другої статті 21 Закону та, відповідно, пунктів 3 та 26 Особливостей №1178.
Пунктом 2 Особливостей №1178 передбачено у цих особливостях терміни вживаються у значенні, наведеному в Законі України “Про публічні закупівлі” (далі - Закон), постановах Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2016 р. № 166 “Про затвердження Порядку функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків” (Офіційний вісник України, 2016 р., № 22, ст. 855) та від 14 вересня 2020 р. № 822 “Про затвердження Порядку формування та використання електронного каталогу” (Офіційний вісник України, 2020 р., № 75, ст. 2407).
Згідно з пунктом 3 Особливостей №1178 замовники, що зобов`язані здійснювати публічні закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до Закону, проводять закупівлі з урахуванням цих особливостей та з дотриманням принципів здійснення публічних закупівель, визначених Законом.
Відповідно до норм пункту 26 Особливостей №1178 оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити інформацію, визначену частиною другою статті 21 Закону з урахуванням цих особливостей. 
Згідно з вимогами пункту 7 частини другої статті 21 Закону № 922-VIII оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити інформацію про умови оплати закупівлі.
Суд встановив, згідно висновку Західного офісу Держаудитслужби від 10.12.2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-10-02-013643-a, моніторингом встановлено, що в оприлюдненому Замовником оголошенні про проведення відкритих торгів за досліджуваною процедурою закупівлі визначено наступні умови оплати: післяоплата у розмірі 100% протягом 30 календарних днів після виконання робіт (розрахунки проводяться за фактично виконані роботи протягом до 30 календарних днів після підписання Замовником представлених підрядником належно оформлених актів приймання виконаних робіт (Форма КБ-2в) та довідки про вартість виконаних будівельних робіт та витрат (Форма КБ-3), рахунку на оплату, шляхом проміжних платежів, та тільки в межах бюджетних призначень та при умові поступлення коштів на рахунок Замовника по даному об`єкту).
Відповідно до умов розділу 4 «Порядок здійснення оплати» проєкту договору, який міститься у Додатку №4 до тендерної документації, окрім післяоплати протягом до 30 календарних днів після підписання Замовником відповідних документів (п.4.1.) передбачено за погодженням сторін можливість перерахування підряднику авансу в розмірі не більше 30% вартості річного обсягу робіт (п.4.2.).
Відповідно до наявної у публічному доступі інформації на Єдиному веб-порталі використання публічних коштів (https://spending.gov.ua) Замовником за укладеним договором за досліджуваною закупівлею перераховано підряднику аванс в сумі 8 000 000,00 грн (28,3% від суми укладеного договору), що встановлено перевіркою відповідача та позивачем не заперечується.
Враховуючи наведене, позивачем в оприлюдненому оголошенні про проведення відкритих торгів за досліджуваною процедурою закупівлі зазначено невідповідну (неповну) інформацію про умови оплати, чим порушено норми пункту 7 частини другої статті 21 Закону та, відповідно, пунктів 3 та 26 Особливостей №1178.
На покликання позивача, що умови закупівлі розміщаються не лише в оголошенні, а й інших документах закупівлі (тендерній документації та додатках до неї), які в сукупності становлять інформацію щодо умов закупівлі, не спростовує імперативно визначеного законодавством вимог про наявність такої інформації в оголошенні.
Згідно висновку Західного офісу Держаудитслужби від 10.12.2025 року про результати моніторингу процедури закупівлі № UA-2025-10-02-013643-a встановлено порушення позивачем вимог абзацу першого частини третьої статті 22 Закону, пунктів 3 та 28 Особливостей №1178.
Згідно з вимогами пункту 8 частини другої статті 22 Закону 922-VIII, у тендерній документації зазначаються такі відомості - проект договору про закупівлю з обов`язковим зазначенням порядку змін його умов.
Відповідно до абзацу першого частини третьої статті 22 Закону 922-VIII тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації.
Згідно до пункту 17 Особливостей №1178 договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктом 10 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного кодексу України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону, та цих особливостей.
Відповідно до частини першої статті 41 Закону 922-VIII, договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом. Загальні умови укладення та виконання договорів підряду в капітальному будівництві затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 01.08.2005 №668 (далі – Загальні умови №668) та відповідно до Цивільного кодексу України визначають порядок укладення та виконання договорів підряду на проведення робіт з нового будівництва, реконструкції, реставрації та капітального ремонту об`єкта будівництва та є обов`язковими для врахування під час укладення та виконання договорів підряду в будівництві незалежно від джерел фінансування робіт, а також форми власності замовника та підрядника (субпідрядників).
При цьому, у пункті 5 Загальних умов №668 визначено істотні умови договору, серед яких, зокрема: права та обов`язки сторін; гарантійні строки якості закінчених робіт (експлуатації об`єкта будівництва), порядок усунення недоліків; відповідальність сторін за порушення умов договору підряду.
Суд встановив, що згідно з висновком моніторингу: «у пункті 9.5. розділу 9 (Гарантійні строки якості закінчених робіт та порядок їх усунення) проєкту договору (Додаток №4 до тендерної документації), визначено умову, за якою підрядник не відповідає за дефекти, виявлені у межах гарантійного терміну, якщо він не доведе, що вони сталися внаслідок: природного зносу об`єкта будівництва або його частини; неправильної його експлуатації; неправильності інструкцій щодо його експлуатації, розроблених самим Замовником або залученими іншими особами; неналежного ремонту об`єкта який здійснено самим Замовником або залученими третіми особами, а в інших випадках підрядник зобов`язується усунути недоліки робіт за власний кошт у терміни погоджені із Замовником.»
Згідно з положеннями пункту 106 Загальних умов №668 підрядник відповідає за недоліки (дефекти), виявлені в закінчених роботах (об`єкті будівництва) і змонтованих конструкціях протягом гарантійних строків, якщо він не доведе, що: недоліки були відомі або могли бути відомі замовнику на момент їх прийняття, але не зазначені в акті; недоліки виникли внаслідок: неналежної підготовки проектної документації, якщо відповідно до договору підряду обов`язок щодо забезпечення робіт (будівництва об`єкта) проектною документацією було покладено на замовника; природного зносу результату закінчених робіт (об`єкта будівництва), змонтованих конструкцій; неправильної експлуатації або неправильності інструкцій щодо експлуатації змонтованих конструкцій та/або об`єкта будівництва, розроблених самим замовником або залученими ним третіми особами; неналежного ремонту змонтованих конструкцій, об`єкта будівництва, проведеного самим замовником або залученими ним третіми особами; інших незалежних від підрядника обставин.
Враховуючи наведене, суд погоджується, що умови пункту 9.5. проєкту договору не відповідають положенням Загальних умов №668 (п.106) щодо необхідності доведення підрядником фактів, за яких він не відповідатиме за недоліки (дефекти), виявлені в закінчених роботах (об`єкті будівництва) і змонтованих конструкціях протягом гарантійних строків.
Відповідно до норм статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору, істотними умовами договору є умови про предмет договору, умови, що визначені законом як істотні або є необхідними для договорів даного виду, а також усі ті умови, щодо яких за заявою хоча б однієї сторони має бути досягнуто згоди.
Згідно з пунктом 5 Загальних умов №668 визначено, що істотними умовами договору підряду є, зокрема: права та обов`язки сторін; гарантійні строки якості закінчених робіт (експлуатації об`єкта будівництва), порядок усунення недоліків; відповідальність сторін за порушення умов договору підряду.
Перевірко встановлено, що умови пункту 9.5. проєкту договору не відповідають положенням Загальних умов №668 (п.106) щодо необхідності доведення підрядником фактів, за яких він не відповідатиме за недоліки (дефекти), виявлені в закінчених роботах (об`єкті будівництва) і змонтованих конструкціях протягом гарантійних строків. Також, у пункті 6.1.1. проєкту договору визначено, що Замовник має право без узгодження з підрядником вносити зміни в проєктну документацію, але попередньо попередивши про це підрядника. 
Відповідно до норм пункту 28 Загальних умов №668 замовник має право вносити зміни у проектну та кошторисну документацію до початку робіт або під час їх виконання за умови, що вартість додаткових робіт, викликаних такими змінами, не перевищує 10 відсотків договірної ціни і не впливає на характер робіт,визначених у договорі підряду.
Крім того, у пункті 3 Загальних положень №668 визначено, що зміни до твердого кошторису можуть бути внесені лише за згодою сторін. 
Враховуючи наведене, суд дійшов висновку, що договір від 27.10.2025 №27/10 укладено з недотриманням норм пункту 17 Особливостей №1178, відповідно до якого договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктом 10 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного кодексу України з урахуванням цих особливостей.
Щодо порушення позивачем вимог пункту 43 та пункту 3 Особливостей №1178, суд встановив наступне.
Відповідно до положень пункту 3 Особливостей №1178 під час здійснення публічної закупівлі відповідно до цих особливостей замовники застосовують положення статті 25 Закону з урахуванням положень пункту 47 цих особливостей. У частині першій статті 25 Закону визначено, що у разі якщо замовник вимагає надання забезпечення тендерної пропозиції, у тендерній документації повинні бути зазначені умови його надання, зокрема, розмір, строк дії та застереження щодо випадків, коли забезпечення тендерної пропозиції не повертається учаснику. 
Відповідно до частини третьої статті 25 Закону 922-VIII визначено підстави, за яких забезпечення тендерної пропозиції не повертається, серед яких: ненадання переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі) у строк, визначений частиною шостою статті 17 цього Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону.
За чинними для досліджуваної процедури закупівлі нормами Особливостей №1178 перелік підстав, відсутність яких повинен документально підтвердити переможець тендеру, та строк надання таких документів визначені у пункті 47 Особливостей №1178 та відрізняються від вимог, визначених у частині шостій статті 17 Закону.
Відтак, норма частини шостої статті 17 Закону у період дії Особливостей №1178 не застосовується.
Моніторингом встановлено, що за умовами пункту 5.1. розділу 5 Додатку 1 до тендерної документації замовника вимагається надання учасником забезпечення тендерної пропозиції у формі безумовної та безвідкличної електронної банківської гарантії (оформленої відповідно до вимог постанови Правління Національного банку України від 15.12.2004 №639), розміром – 20 000,00 грн, строк дії - не менше строку, протягом якого тендерна пропозиція вважається дійсною, але не менше ніж 90 календарних днів з кінцевого строку подання тендерних пропозицій.
Одночасно, у пункті 3.3. розділу 3 (у примітках) тендерної документації та у пункті 5.8. розділу 5 Додатку 1 до тендерної документації з посиланням на норми пункту 3 Особливостей №1178 зазначено, що під час здійснення публічної закупівлі відповідно до цих особливостей замовники застосовують положення статті 25 Закону з урахуванням положень пункту 47 цих особливостей та що зважаючи на те, що до наказу Міністерства розвитку економіки, торгівлі та сільського господарства України від 14.12.2020 №2628 «Про затвердження форми і Вимог до забезпечення тендерної пропозиції / пропозиції» та до частини третьої статті 25 Закону зміни не було внесено, під означенням «ненадання переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі) у строк, визначений частиною шостою статті 17 цього Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону» слід розуміти «ненадання переможцем процедури закупівлі у строк, визначений п.47 Особливостей, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених п.47 Особливостей».
Водночас, моніторингом встановлено, що учасником ТОВ «Орбудсервіс» у складі тендерної пропозиції надано забезпечення тендерної пропозиції у вигляді банківської гарантії №G1025/3840 від 13.10.2025, у якій серед підстав стягнення банківської гарантії зазначено: ненадання переможцем процедури закупівлі (крім переговорної процедури закупівлі) у строк, визначений частиною шостою статті 17 цього Закону, документів, що підтверджують відсутність підстав, установлених статтею 17 цього Закону.
Враховуючи наведене можна дійти висновку, що учасником ТОВ «Орбудсервіс» при поданні тендерної пропозиції не враховано положення пункту 3 Особливостей №1178, умов пункту 3.3. розділу 3 тендерної документації та пункту 5.8. розділу 5 Додатку 1 до тендерної документації замовника.
Відповідно до норм пункту 43 Особливостей №1178 якщо замовником під час розгляду тендерної пропозиції учасника процедури закупівлі виявлено невідповідності в інформації та/ або документах, що подані учасником процедури закупівлі у тендерній пропозиції та/або подання яких передбачалося тендерною документацією, він розміщує у строк, який не може бути меншим, ніж два робочі дні до закінчення строку розгляду тендерних пропозицій, повідомлення з вимогою про усунення таких невідповідностей в електронній системі закупівель.
Під невідповідністю в інформації та/або документах, що подані учасником процедури закупівлі у складі тендерної пропозиції та/або подання яких вимагається тендерною документацією, розуміється у тому числі відсутність у складі тендерної пропозиції інформації та/або документів, подання яких передбачається тендерною документацією (крім випадків відсутності забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником, та/або відсутності інформації (та/або документів) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції). Невідповідністю в інформації та/або документах, які надаються учасником процедури закупівлі на виконання вимог технічної специфікації до предмета закупівлі, вважаються помилки, виправлення яких не призводить до зміни предмета закупівлі, запропонованого учасником процедури закупівлі у складі його тендерної пропозиції, найменування товару, марки, моделі тощо.
В матеріалах справи відсутні докази пропозиції про усунення невідповідностей у його тендерній щодо вищевказаної невідповідності та не надано учаснику можливості її усунути, чим порушено норми пункту 43 та, відповідно, пункту 3 Особливостей №1178.
Згідно до частини 3-7 розділу Х «Прикінцеві та перехідні положення» Закону № 922-VIII на період дії правового режиму воєнного стану в Україні та протягом 90 днів з дня його припинення або скасування особливості здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для замовників, передбачених цим Законом, визначаються Кабінетом Міністрів України із забезпеченням захищеності таких замовників від воєнних загроз. 
Відповідно до пункту 2 розділу 1 Додатку №1 до тендерної документації на підтвердження наявності в учасника процедури закупівлі працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід учасник повинен надати, зокрема, довідку про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід (за формою Таблиці Б).
Як встановлено судом, ТОВ «Орбудсервіс» у складі тендерної пропозиції надано довідку від 06.10.2025 №14 про наявність працівників відповідної кваліфікації, які мають необхідні знання та досвід, у якій серед інших зазначено: ОСОБА_2 (директор), ОСОБА_3 (виконавець робіт), Кучма Д.Р. (виконавець робіт).
Одночасно, у підпункті 1 пункту 2 розділу 1 Додатку №1 до тендерної документації встановлено вимогу про те, що кваліфікація спеціаліст(а)ів, що відповідатиме(уть) за охорону праці підтверджується додатково документом встановленого законодавством взірця (шляхом подання сканованих з оригіналу копій посвідчень та протоколів/витягів з протоколу комісії з перевірки знань), що містить інформацію про результати перевірки знань з охорони праці, які чинні на дату кінцевого строку подання пропозицій, а саме: учасник повинен надати чинні документи з перевірки знань спеціалістів із загального курсу з охорони праці (не менше 3 осіб).
Крім того, учасник повинен надати копію(ї) посвідчення (не менше 1-го працівника) про допуск до роботи з електроустановками напругою до і вище 1000 В, що чинне на дату кінцевого строку подання пропозицій.
Суд встановив, що ТОВ «Орбудсервіс» у складі тендерної пропозиції надано: копії посвідчень та витягів з протоколу комісії з перевірки знань на 3-х працівників, а саме посвідчення з охорони праці №1 на ОСОБА_2 (директор) та №2 на ОСОБА_3 (виконроб), а також витяг з протоколу комісії з перевірки знань №01-130 від 08.06.2023; посвідчення з охорони праці № 31 та витяг з протоколу комісії з перевірки знань № 01-209 від 24.07.2023 на ОСОБА_1 (виконроб).
При цьому, надане у складі тендерної пропозиції ТОВ «Орбудсервіс» вищезазначене посвідчення та витяг з протоколу комісії з перевірки знань ОСОБА_1 , видане за місцем роботи – ТОВ «Будівельно-інвестиційна компанія «Оптіма»». 
Також, ТОВ «Орбудсервіс» у складі тендерної пропозиції надано копію посвідчення № НОМЕР_1 від 15.07.2025 про допуск до роботи з електроустановками напругою до і вище 1000 В на ОСОБА_1 за місцем роботи - ТОВ «Будівельно-інвестиційна компанія «Оптіма»».
Відповідно до статті 13 Закону України від 14.10.1992 №2694-XII «Про охорону праці» (далі – Закон №2694-XII) роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.
Згідно до статті 18 зазначеного Закону №2694-XII, працівники під час прийняття на роботу і в процесі роботи повинні проходити за рахунок роботодавця інструктаж, навчання з питань охорони праці, з надання першої медичної допомоги потерпілим від нещасних випадків і правил поведінки у разі виникнення аварії.
Відповідно до абзацу 4 статті 18 Закону №2694-XII посадові особи, діяльність яких пов`язана з організацією безпечного ведення робіт, під час прийняття на роботу і періодично, один раз на три роки, проходять навчання, а також перевірку знань з питань охорони праці за участю профспілок.
Згідно з п.1.5 НПАОП 0.00-4.35-04 «Типове положення про службу охорони праці» (затверджено наказом Держнаглядохоронпраці України 15.11.2004 №255), керівники та спеціалісти служби охорони праці повинні відповідати кваліфікаційним вимогам, встановленим чинними нормативно-правовими актами, а за нормами п.1.6. цього ж НПАОП 0.00-4.35-04 навчання та перевірка знань з питань охорони праці працівників служби охорони праці проводиться в установленому законодавством порядку під час прийняття на роботу та періодично один раз на три роки.
Такі ж вимоги по проведенню навчання та перевірки знань з питань охорони праці встановлюють пп. 3.1, 3.11, 5.1, п. 5 Додатка 3 Типового положення про порядок проведення навчання і перевірки знань з питань охорони праці (НПАОП 0.00-4.12-05), затвердженого наказом Державного комітету України з нагляду за охороною праці від 26.01.2005 №15 (зареєстрований в Міністерстві юстиції України 15.02.2005 за №231/10511), а згідно з пунктом 3.16 цього Положення, не допускаються до роботи працівники, у тому числі посадові особи, які не пройшли навчання, інструктаж і перевірку знань з питань охорони праці.
Також, у пункті 5.6. НПАОП 0.00-4.12-05 позачергове навчання і перевірка знань посадових осіб, а також фахівців з питань охорони праці проводяться при переведенні працівника на іншу роботу або призначенні його на іншу посаду, що потребує додаткових знань з питань охорони праці.
Таким чином суд погоджується з відповідачем, що в недотримання вимог пункту 1 таблиці В розділу 1 Додатку №1 до тендерної документації Замовника ТОВ «Орбудсервіс» не підтверджено кваліфікацію спеціаліст(а)ів, що відповідатиме(уть) за охорону праці (не менше 3 осіб), а також кваліфікацію (не менше 1-го працівника) про допуск до роботи з електроустановками напругою до і вище 1000 В, що чинне на дату кінцевого строку подання пропозицій, враховуючи те, що ОСОБА_1 проходив відповідну перевірку знань як працівник іншого суб`єкта господарювання («Будівельно-інвестиційна компанія «Оптіма»»), а не як працівник учасника (ТОВ «Орбудсервіс»).
Разом з тим, позивачем при розгляді тендерної пропозиції ТОВ «Орбудсервіс» та оприлюдненні повідомлення з вимогами про усунення невідповідностей у його тендерній пропозиції та відповідно замовником не було зазначено про вищенаведені невідповідності та не встановлено вимоги щодо їх усунення (та, як наслідок, не надано учаснику можливості їх усунути), що суперечить нормам пункту 43 та, відповідно, пункту 3 Особливостей №1178.
Відповідно до статті 13 Закону №2694-XII роботодавець зобов`язаний створити на робочому місці в кожному структурному підрозділі умови праці відповідно до нормативно-правових актів, а також забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці, а за нормами статті 18 зазначеного Закону працівники під час прийняття на роботу і в процесі роботи повинні проходити за рахунок роботодавця інструктаж, навчання з питань охорони праці, з надання першої медичної допомоги потерпілим від нещасних випадків і правил поведінки у разі виникнення аварії.
Крім того, фінансування охорони праці відповідно до норм статті 19 Закону №2694-XII здійснюється роботодавцем.
Отже, саме учасник ТОВ «Орбудсервіс» мав забезпечити додержання вимог законодавства щодо прав працівників у галузі охорони праці.
Щодо встановленого порушення позивачем вимог підпункту 2 пункту 44 (та, відповідно, пункту 3) Особливостей №1178, судом з`ясовано наступне.
Моніторингом встановлено, що ТОВ «Орбудсервіс» не нанадо документів на вимогу розділу №4 (Перелік документів та/ або інформації на підтвердження відповідності тендерної пропозиції технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам замовника) для підтвердження відповідності тендерної пропозиції технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам предмета закупівлі учасник у складі тендерної пропозиції повинен надати, зокрема: скан-копію ліцензії з додатками на право займатися відповідною діяльністю, якщо отримання такої ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законодавством, що підтверджує можливість виконання робіт з класом наслідків СС3 або скан-копію декларації про провадження господарської діяльності, що на період дії воєнного стану відповідно до законодавства надає право учаснику виконувати роботи, які є предметом закупівлі.
Якщо в тендерній пропозиції учасника відсутня інформація (та/або документи) про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, то це не вважається невідповідністю.
Надання скан-копії ліцензії з додатками на право займатися відповідною діяльністю, якщо отримання такої ліцензії на провадження такого виду діяльності передбачено законодавством, що підтверджує можливість виконання робіт з класом наслідків СС3 або скан-копії декларації про провадження господарської діяльності, що на період дії воєнного стану відповідно до законодавства надає право учаснику виконувати роботи, які є предметом закупівлі, Замовником вимагалося для підтвердження відповідності тендерної пропозиції технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам предмета закупівлі.
З врахуванням вищевказаного суд дійшов висновку, що позивачем, на порушення норм пункту 43 Особливостей №1178, при розгляді тендерної пропозиції ТОВ «Орбудсервіс» неправомірно встановлено вимогу до учасника щодо надання відсутнього документа про технічні та якісні характеристики предмета закупівлі, що пропонується учасником процедури в його тендерній пропозиції (відповідної ліцензії чи декларації на право виконувати роботи, які є предметом закупівлі) та, як наслідок, на порушення норм підпункту 2 пункту 44 (та, відповідно, пункту 3) Особливостей №1178 не відхилено тендерну пропозицію ТОВ «Орбудсервіс», як таку, що не відповідає умовам технічної специфікації та іншим вимогам щодо предмета закупівлі тендерної документації.
Щодо встановленого порушення позивачем вимог пункту 17 Загальних умов №668 та, відповідно, вимог пунктів 3 та 17 Особливостей №1178 та частини першої статті 41 Закону.
Як вже зазначено, відповідно до пункту 17 Особливостей №1178 договір про закупівлю за результатами проведеної закупівлі згідно з пунктом 10 цих особливостей укладається відповідно до Цивільного кодексу України з урахуванням положень статті 41 Закону, крім частин другої - п`ятої, сьомої - дев`ятої статті 41 Закону, та цих особливостей, а також за нормами частини першої статті 41 Закону договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Відповідно до пункту 17 Загальних умов №668 строки виконання робіт (будівництва об`єкта) встановлюються договором підряду і визначаються датою їх початку та закінчення, невід`ємною частиною договору підряду є календарний графік виконання робіт, в якому визначаються дати початку та закінчення всіх видів (етапів, комплексів) робіт, передбачених договором підряду.
Водночас, моніторингом встановлено, що при укладанні договору від 27.10.2025 №27/10 недотримано вимоги пункту 17 Загальних умов №668 та, відповідно, вимоги пунктів 3 та 17 Особливостей №1178 та частини першої статті 41 Закону, внаслідок не зазначення у календарному графіку, який є невід`ємною частиною договору (Додаток №2 до договору) дати початку та закінчення всіх видів (етапів, комплексів) робіт, передбачених договором (календарний графік містить лише інформацію про найменування предмету договору та місяців початку і завершення робіт в цілому).
В матеріалах справи відсутнє спростовання допущення даного порушення позивачем.
Відтак суд погоджується із відповідачем про те, що не може бути визначений переможцем торгів учасник, тендерна пропозиція якого не відповідає вимогам чинного законодавства та тендерної документації.
Щодо покликань позивача на неправомірність зобов`язання усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель у наведений відповідачем спосіб, суд вважає за необхідне вказати, що варіант усунення порушення шляхом розірвання договору спрямований на приведення відносин між сторонами у первісний стан.
Укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та, як наслідок, укладення договору, є підставою для розірвання такого договору.
Отже, у разі дотримання вимог Закону України «Про публічні закупівлі» відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.
Відповідно до частини 1 статті 41 Закону № 922-VIII договір про закупівлю укладається відповідно до норм Цивільного кодексу України та Господарського кодексу України з урахуванням особливостей, визначених цим Законом.
Статтею 203 Цивільного кодексу України передбачено, що зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам. Особа, яка вчиняє правочин, повинна мати необхідний обсяг цивільної дієздатності. Правочин має бути спрямований на реальне настання правових наслідків, що обумовлені ним.
Відповідно до частини 2 статті 16 Цивільного кодексу України одним із способів захисту цивільного права може бути, зокрема, визнання правочину недійсним.
Відповідно до частини 1 статті 215 Цивільного кодексу України, підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені частинами першою - третьою, п`ятою статті 203 цього Кодексу.
Таким чином, суд дійшов висновку, що укладення договорів є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, а тому неправомірне укладення договору є підставою для розірвання такого договору.
Відповідач конкретизував у висновку, яких саме заходів має вжити позивач, визначив спосіб усунення виявлених під час моніторингу порушень, що вказує на чіткість оскаржуваного висновку та визначеність такого.
Тобто вимоги, зазначені у спірному висновку про результати моніторингу процедури закупівлі шляхом розірвання договору підлягали виконанню.
Можливість усунення виявлених під час проведення моніторингу закупівлі недоліків у запропонований в оскаржуваному висновку спосіб узгоджується із висновками Верховного Суду, висловленими у постановах від 26 жовтня 2022 року у справі № 420/693/21, від 10 листопада 2022 року у справі №200/10092/20-а, від 24 січня 2023 року у справі №280/8475/20, від 31 січня 2023 року у справі №260/2993/21.
Стосовно наявності повноважень органу державного фінансового контролю щодо формування вимоги про розірвання договору у Висновку про результати моніторингу, Верховним Судом у справі №640/17543/20 (постанова від 04.05.2023 №640/17543/20) проаналізовано ст.8 Закону №922 та пункт 3 розділу ІІІ Порядку заповнення форми висновку про результати моніторингу закупівлі, затвердженого наказом Міністерства фінансів України від 08.09.2020 №552, за результатами чого Верховний Суд дійшов висновку, що після оприлюднення висновку замовник має три варіанти поведінки: усунути викладені в ньому порушення законодавства у сфері публічних закупівель та надати документи, що підтверджують це органу фінансового контролю; надати аргументовані заперечення до висновку; надати інформацію про причини неможливості усунення виявлених порушень.
Верховний Суд зауважує, що усунення порушення шляхом розірвання договору є варіантом правомірної поведінки замовника при усуненні порушень, що направлений на приведення відносин між сторонами у первісний стан.
Тобто, у разі дотримання замовником вимог Закону № 922 (в даному випадку, з урахуванням Особливостей №1178), відносини між переможцем закупівлі та замовником взагалі б не виникли та договір не було б укладено.
Оскільки укладення договору є завершальною стадією проведення процедури закупівлі, тому не відхилення пропозиції учасника та як наслідок укладення договору є підставою для розірвання такого договору.
Враховуючи виявлені моніторингом порушення, з поміж яких порушення вимог абз.5 підп.1 пункту 44 Особливостей №1178, вимога органу фінансового контролю, в тому числі щодо розірвання договору в установленому порядку, є такою, що визначена відповідно до правил законодавства, що регулює спірні правовідносини, а тому підлягає виконанню.
Суд також враховує позицію Європейського суду з прав людини (в аспекті оцінки аргументів учасників справи ), сформовану, зокрема у справах «Салов проти України» (заява № 65518/01; від 6 вересня 2005 року; пункт 89), «Проніна проти України» (заява № 63566/00; 18 липня 2006 року; пункт 23) та «Серявін та інші проти України» (заява № 4909/04; від 10 лютого 2010 року; пункт 58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі «Руїс Торіха проти Іспанії» від 9 грудня 1994 року, серія A, № 303-A, п.29).
Також згідно з п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення.
Згідно зі статтею 2 КАС України, завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
У справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); безсторонньо (неупереджено); добросовісно; розсудливо; з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Відповідно до ч.1 ст.9 КАС України розгляд і вирішення справ в адміністративних судах здійснюються на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведенні перед судом їх переконливості.
Згідно з ч.1 ст.77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 статті 77 КАС України визначено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Відповідно до наведених вимог відповідачем, як суб`єктом владних повноважень, спростовано позовні вимоги та аргументи позивача.
Отже, виходячи з меж заявлених позовних вимог, системного аналізу положень чинного законодавства України, оцінки поданих сторонами доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об`єктивному розгляді всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
Відповідно до вимог ст.139 Кодексу адміністративного судочинства України при відмові в позові судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись ст.ст. 2, 8-10, 14, 72-79, 90, 139, 241-246, 255, 295 КАС України, суд, –
ухвалив :
1. В позові Відділу освіти виконавчого комітету Самбірської міської ради про визнання протиправним та скасування висновку Західного офісу Держаудитслужби – відмовити повністю.
2. Судові витрати розподілу не підлягають.
Рішення може бути оскаржене, згідно зі ст. 295 КАС України, протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини рішення суду, або розгляду справи в порядку письмового провадження, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення набирає законної сили, згідно зі ст. 255 КАС України, після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повний текст рішення складений 23.04.2026.
Суддя	Коморний Олександр Ігорович