Справа № 502/1282/25 

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 квітня 2026 року м. Кілія

Кілійський районний суд Одеської області в складі:
головуючого - судді Березнікова О.В.,
за участю секретаря судового засідання – Нанєвої А.В.,
представника позивача – адвоката Грєкової Н.П.,
відповідача – ОСОБА_1 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні Кілійського районного суду Одеської області цивільну справу за позовом ОСОБА_2 , представника позивача адвоката Грєкової Н.П., до ОСОБА_1 , треті особи: КП «Житловий Сервіс», ОСОБА_3 , про відшкодування шкоди,

ВСТАНОВИВ:
Позивач звернувся до Кілійського районного суду Одеської області з позовом, поданим адвокатом Грєковою Н.П. через систему «Електронний суд», до ОСОБА_1 , треті особи: КП «Житловий Сервіс», ОСОБА_3 , про відшкодування матеріальної та моральної шкоди заподіяної внаслідок залиття квартири. 
В обґрунтування позовної заяви вказує, що 21.03.2025 позивачу стало відомо, що його квартиру було підтоплено шляхом порушення цілісності каналізаційної труби, а саме у житловій кімнаті його квартири по всій довжині стіни, що межує з квартирою АДРЕСА_1 , вологі плями та цвіль, почорніла штукатурка та шпалери через тривале намокання стін стали непридатними до подальшого використання. ОСОБА_3 , яка мешкає у квартирі позивача, одразу звернулась до КП "ЖИТЛОВИЙ СЕРВІС" та написала заяву від 21.03.2025 Директору ОСОБА_4 з проханням допомогти розібратись з даною ситуацією. ОСОБА_3 неодноразово зверталася до відповідачки – власниці квартири АДРЕСА_1 , ОСОБА_1 з проханнями відремонтувати каналізаційну трубу та усунути протікання, на що отримувала відмову та твердження того, що в неї сухі стіни та підлога. Вважає, що саме з вини ОСОБА_1 було підтоплено його квартиру, а відтак просить стягнути з неї матеріальну шкоду в розмірі 50734,00 грн, розраховану відповідно до кошторису на будівельні роботи, моральну шкоду в розмірі 3000,00 грн та судові витрати.
Відповідачкою ОСОБА_1 було подано заперечення на позовну заяву, у яких просила в позові позивача відмовити, оскільки позивачем не доведено її вину у залитті квартири та причинно-наслідковий зв`язок заподіяної шкоди.
В судовому засіданні представник позивача позовні вимоги підтримала в повному обсязі, просила їх задовольнити.
Відповідачка проти позову заперечувала та просила відмовити в його задоволенні в повному обсязі.
Суд, заслухавши представника позивача та відповідачку, вивчивши письмові матеріали справи, приходить до висновку, що позовні вимоги не підлягають задоволенню з наступних підстав.
Встановлено, що позивач ОСОБА_2 є власником квартири, відповідно до договору куплі-продажу реєстр. № 4803. 29 стор.60 реєстр. № 7057 від 16 грудня 2002 року, посвідченого державним нотаріусом Кілійської державної нотаріальної контори Богачовою Н.М..
21.03.2025 позивачу стало відомо, що його квартиру було підтоплено шляхом порушення цілісності каналізаційної труби, а саме у житловій кімнаті його квартири по всій довжині стіни, що межує з квартирою АДРЕСА_1 , належної відповідачці, вологі плями та цвіль, почорніла штукатурка та шпалери через тривале намокання стін стали непридатними до подальшого використання.
Відповідно до Акту №2 комісійного обстеження квартири за адресою: АДРЕСА_2 та АДРЕСА_3 , від 09 квітня 2025 року, складеним комісією у складі: Менеджера (управителя) будинку – ОСОБА_5 , робітника з комплексного обслуговування та ремонту будинків – ОСОБА_6 та юриста (провідного спеціаліста) – ОСОБА_7 , в присутності представниці власника квартири АДРЕСА_4 – ОСОБА_3 та власниці квартири АДРЕСА_3 – ОСОБА_1 , відповідно до якого було обстежено вказані квартири та встановлено, що під час огляду квартири АДРЕСА_3 явних намокань стін, підлоги у приміщенні санвузла не виявлено, оскільки вони вкриті кахельною плиткою, що не дає можливості встановити стан стіни та немає доступу до інженерних мереж водопостачання та водовідведення. У квартирі АДРЕСА_4 загальна стіна, яка межує з кв. АДРЕСА_3 , по всій довжині вологі плями та цвіль, почорніла штукатурка, шпалери через намокання стали не придатними до використання. Під сходовою кліткою, з боку каналізаційного стояку кв. АДРЕСА_3 виступила фекальна вода. Вивід каналізаційних стояків під сходову клітку з боку квартир АДРЕСА_4 та АДРЕСА_3 замінені на нові, не замінено лише каналізаційний відвід до сходової клітки з кв. АДРЕСА_3 .
У своїх запереченнях ОСОБА_1 серед іншого зазначила, що про заміну каналізаційних стояків під сходову клітку з боку квартир АДРЕСА_4 та АДРЕСА_3 на нові і про те, що не замінено лише каналізаційний відвід до сходової клітки з її квартири під АДРЕСА_3 , вона дізналася через певний час і про проведення цих робіт її не повідомляли, оскільки фактично не проживає у цій квартирі.
КП «Житловий Сервіс» під час розгляду справи в суді було надано листи від 14.05.2025 та 04.12.2025, які неодноразово адресовані ОСОБА_1 , з приводу надання доступу до внутрішньобункової системи водовідведення для проведення робіт з обстеження та ремонту, яка знаходиться у квартирі АДРЕСА_3 . Листи мають позначку «Від підпису відмовилася».
Вказані дії КП «Житловий Сервіс» вчинено після залиття квартири позивача.
Відповідно до ОСОБА_8 розрахунку вартості збитку, завданого власнику квартири АДРЕСА_5 , внаслідок підтоплення становить 50,734 ( п`ятдесят тисяч сімсот тридцять чотири) гривень 00 копійок.
Відмовляючи у задоволенні позову суд виходить з наступного нормативного обґрунтування.
Відповідно до статті 22 Цивільного кодексу України (далі - ЦК України) особа, якій завдано збитків у результаті порушення її цивільного права, має право на їх відшкодування. Збитками є втрати, яких особа зазнала у зв`язку зі знищенням або пошкодженням речі, а також витрати, які особа зробила або мусить зробити для відновлення свого порушеного права (реальні збитки).
Загальні підстави відповідальності за завдану майнову шкоду визначені у ст. 1166 ЦК України, відповідно до якої майнова шкода, завдана неправомірними рішеннями, діями чи бездіяльністю особистим немайновим правам фізичної або юридичної особи, а також шкода, завдана майну фізичної або юридичної особи, відшкодовується в повному обсязі особою, яка її завдала; особа, яка завдала шкоди, звільняється від її відшкодування, якщо вона доведе, що шкоди завдано не з її вини.
Юридичною підставою відповідальності, передбаченої ст. 1166 ЦК України, є склад цивільного правопорушення, елементами якого є: шкода, протиправна поведінка, причинний зв`язок між шкодою і протиправною поведінкою та вина.
Відповідальність за загальним правилом настає лише за наявності вини заподіювача шкоди. Шкода це зменшення або знищення майнових чи немайнових благ, що охороняються законом. Протиправною є поведінка, що не відповідає вимогам закону або договору, тягне за собою порушення майнових прав та інтересів іншої особи і спричинила заподіяння збитків.
Причинний зв`язок як елемент цивільного правопорушення виражає зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою, що настала, при якому протиправність є причиною, ашкода наслідком.
Пленум Верховного Суду України в абз. 1 п. 2 постанови №6 від 27 березня 1992 року Про практику розгляду судами цивільних справ за позовами про відшкодування шкоди роз`яснив, що, розглядаючи позови про відшкодування шкоди, суди повинні мати на увазі, що шкода, заподіяна особі і майну громадянина або заподіяна майну юридичної особи, підлягає відшкодуванню в повному обсязі особою, яка її заподіяла, за умови, що дії останньої були неправомірними, між ними і шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина зазначеної особи, а коли це було наслідком дії джерела підвищеної небезпеки, незалежно від наявності вини.
Аналіз наведених норм, дає підстави для висновку, що для застосування ст. 1166 ЦК України до предмета доказування у такій категорії справ, суд повинен встановити наявність певних обставин, а саме: якими саме неправомірними діями відповідача було заподіяно шкоду позивачу і чи є між цими діями та шкодою безпосередній причинний зв`язок та є вина особи до якої подано позов.
Верховний Суд у постанові від 22 травня 2018 року у справі №915/1015/16 зазначив, що у спірних правовідносинах саме на позивача покладається обов`язок довести наявність шкоди (її розмір), протиправність (незаконність) поведінки та причинний зв`язок такої поведінки із заподіяною шкодою. Причинний зв`язок між протиправною поведінкою і шкодою полягає утому, що протиправна поведінка завжди передує в часі шкідливому результату, що настав; шкідливий результат є наслідком саме цієї протиправної поведінки.
У справах про відшкодування шкоди потерпілі подають докази, що підтверджують факт завдання їм шкоди за участю відповідача, розмір такої шкоди, а також докази того, що відповідач є завдавачем шкоди або особою, яка відповідно до закону зобов`язана відшкодувати шкоду, тобто встановлення факту неправомірних дій саме відповідачем, яким було завдано майнових збитків позивачу, при цьому обов`язок доведення відсутності вини несе відповідач. Наявність (відсутність) зазначених обставин суд повинен встановити за допомогою належних доказів. Тобто саме позивач має довести належними доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, розмір завданої шкоди, а також факт того, що відповідач є заподіювачем шкоди.
Верховний Суд у постанові від 13 грудня 2023 року у справі №279/1808/22 виклав правовий висновок та зазначив, що відповідальність за завдану шкоду може наставати лише за наявності підстав, до яких законодавець відносить: наявність шкоди; протиправну поведінку заподіювача шкоди; причинний зв`язок між шкодою та протиправною поведінкою заподіювача; вину. За відсутності хоча б одного з цих елементів цивільно-правова відповідальність не настає.
Для розгляду цивільного спору з питань відшкодування збитків, завданих внаслідок залиття має значення встановлення його причини, в тому числі місця аварії - місця пошкодження, виходу з ладу систем тепло- та/або гарячого, холодного водопостачання/водовідведення, що впливає на розмежування відповідальності виробника, виконавця та споживача житлово-комунальної послуги, правовідносини між якими, що виникають у процесі її створення, надання та споживання, регулюються Законом України «Про житлово-комунальні послуги» від 09 листопада 2017 року № 2189-VIII (далі - Закон № 2189-VIII тут і далі у редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин).
Статтею 8 Закону № 2189-VIII передбачено обов`язок виконавця комунальної послуги:
1) забезпечувати своєчасність надання, безперервність і відповідну якість комунальних послуг згідно із законодавством та умовами договорів про їх надання, у тому числі шляхом створення системи управління якістю відповідно до національних або міжнародних стандартів;
2) готувати та укладати із споживачем договори про надання комунальних послуг з визначенням відповідальності за дотримання умов їх виконання згідно з типовим договором;
3) без додаткової оплати надавати в установленому законодавством порядку необхідну інформацію про ціни/тарифи, загальну вартість місячного платежу, структуру ціни/тарифу, норми споживання та порядок надання відповідної послуги, а також про її споживчі властивості та іншу інформацію, передбачену законодавством;
4) своєчасно проводити підготовку об`єктів житлово-комунального господарства до експлуатації в осінньо-зимовий період;
5) розглядати у визначений законодавством строк претензії та скарги споживачів, у визначених законом випадках - управителів, і проводити відповідні перерахунки розміру плати за комунальні послуги в разі їх ненадання, надання не в повному обсязі, несвоєчасно або неналежної якості, а також в інших випадках, визначених договором про надання комунальних послуг;
6) вживати заходів до ліквідації аварій, усунення порушень якості послуг у строки, встановлені законодавством;
7) виплачувати споживачу штраф за перевищення встановлених строків проведення аварійно-відновних робіт у розмірі, визначеному законодавством;
8) своєчасно реагувати на виклики споживачів, підписувати акти-претензії, вести облік вимог (претензій) споживачів у зв`язку з порушенням порядку надання житлово-комунальних послуг;
9) своєчасно та власним коштом проводити роботи з усунення виявлених неполадок, пов`язаних з наданням комунальних послуг, що виникли з його вини;
10) у разі укладення індивідуального договору або індивідуального договору з обслуговуванням внутрішньобудинкових систем здійснювати розподіл загальнобудинкового обсягу послуг між співвласниками багатоквартирного будинку у передбаченому законодавством та договором порядку;
11) інформувати споживачів про намір зміни цін/тарифів на комунальні послуги відповідно до законодавства;
12) контролювати дотримання встановлених міжповіркових інтервалів вузлів комерційного обліку;
13) у разі укладення колективного договору або договору про надання комунальних послуг з колективним споживачем інформувати управителя, уповноважений орган управління об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, правління житлово-будівельного кооперативу, з якими укладено відповідний договір, про вихід з ладу, необхідність ремонту, зняття з абонентського обліку вузлів комерційного обліку, а також про настання терміну їх повірки;
14) направляти управителю або відповідним виконавцям протягом п`яти робочих днів отримані скарги споживачів щодо надання комунальних послуг, якщо вирішення таких скарг стосується обов`язків управителя або інших виконавців послуг.
А також управителя: 1) забезпечувати належне утримання спільного майна багатоквартирного будинку та прибудинкової території відповідно до нормативних вимог і договору про надання послуг з управління багатоквартирним будинком, від власного імені укладати з підрядниками необхідні договори про виконання окремих робіт та послуг;
2) від імені співвласників багатоквартирного будинку вживати заходів для забезпечення захисту спільного майна багатоквартирного будинку від протиправних посягань та стягнення з осіб, винних у знищенні, пошкодженні або викраденні спільного майна, відшкодування завданих збитків;
3) вести і зберігати технічну та іншу встановлену законом та/або договором документацію багатоквартирного будинку;
4) інформувати співвласників багатоквартирного будинку про необхідність капітального ремонту (заміни) спільного майна багатоквартирного будинку;
5) у разі прийняття співвласниками багатоквартирного будинку відповідного рішення від імені, в інтересах та за рахунок співвласників укладати з виконавцями комунальних послуг договори про надання таких послуг, забезпечувати виконання умов договорів та контроль якості цих послуг;
6) укласти з виконавцем послуги з постачання електричної енергії договір про постачання електричної енергії для освітлення місць загального користування, живлення ліфтів та забезпечення функціонування іншого спільного майна багатоквартирного будинку, забезпечувати виконання умов цього договору та контроль якості цих послуг;
7) за рішенням співвласників багатоквартирного будинку та в межах виділених ними коштів організовувати виконання та виступати замовником робіт з капітального ремонту (заміни) спільного майна багатоквартирного будинку;
8) у разі прийняття відповідного рішення співвласниками багатоквартирного будинку приймати на банківський рахунок, відкритий для розрахунків за окремим багатоквартирним будинком для цієї мети, внески на проведення капітального ремонту спільного майна багатоквартирного будинку, орендну плату і плату за сервітути та забезпечувати проведення відповідних розрахунків, а також на запит будь-якого співвласника багатоквартирного будинку, який перебуває в його управлінні, надавати інформацію про рух коштів на відповідному рахунку;
9) вести окремий облік доходів і витрат за кожним багатоквартирним будинком, що перебуває в його управлінні, та забезпечувати співвласникам багатоквартирного будинку вільний доступ до такої інформації щодо їхнього будинку у порядку, визначеному договором;
10) щороку звітувати перед споживачами про виконання кошторису витрат та подавати кошторис витрат на поточний рік споживачам на погодження;
11) направляти протягом п`яти робочих днів відповідним виконавцям отримані скарги споживачів щодо надання комунальних послуг, якщо вирішення таких скарг стосується обов`язків виконавців послуг (робіт);
12) у разі прийняття співвласниками багатоквартирного будинку відповідного рішення від імені, в інтересах та за рахунок співвласників укладати з виконавцями комунальних послуг договори про надання таких послуг, здійснювати облік обсягу відповідних спожитих комунальних послуг та їх оплати, у тому числі стосовно кожного співвласника; здійснювати розподіл між співвласниками обсягу спожитої комунальної послуги відповідно до законодавства;
13) у разі прийняття співвласниками багатоквартирного будинку відповідного рішення від імені, в інтересах та за рахунок співвласників укладати з виконавцями комунальних послуг договори про надання таких послуг, відкривати поточний рахунок із спеціальним режимом використання за кожною комунальною послугою для проведення розрахунків згідно з колективним договором про надання комунальних послуг у загальному порядку, визначеному Національним банком України для відкриття поточних рахунків.
Крім того, у Законі № 2189-VIII наведено визначення термінів, які у ньому вживаються.
Зокрема, виконавець комунальної послуги - суб`єкт господарювання, що надає комунальну послугу споживачу відповідно до умов договору.
Внутрішньобудинкові системи багатоквартирного будинку - механічне, електричне, газове, сантехнічне та інше обладнання в будинку, яке обслуговує більше одного житлового та/або нежитлового приміщення, у тому числі комунікації до обладнання споживача, системи автономного теплопостачання, бойлерні та елеваторні вузли, обладнання протипожежної безпеки, вентиляційні канали та канали для димовидалення, обладнання ліфтів, центральних розподільних щитів електропостачання від зовнішньої поверхні стіни будівлі до точки приєднання житлового (нежитлового) приміщення (для систем газопостачання - від запірного пристрою на вводі в будинок до запірних пристроїв включно перед місцями підключення газових приладів, газоспоживального обладнання, теплових агрегатів тощо);.
Послуга з управління багатоквартирним будинком - результат господарської діяльності суб`єктів господарювання, спрямованої на забезпечення належних умов проживання і задоволення господарсько-побутових потреб мешканців будинку шляхом утримання і ремонту спільного майна багатоквартирного будинку та його прибудинкової території відповідно до умов договору;
Споживач житлово-комунальних послуг (далі - споживач) - індивідуальний або колективний споживач;
Управитель багатоквартирного будинку (далі - управитель) - фізична особа - підприємець або юридична особа - суб`єкт підприємницької діяльності, яка за договором із співвласниками забезпечує належне утримання та ремонт спільного майна багатоквартирного будинку і прибудинкової території та належні умови проживання і задоволення господарсько-побутових потреб.
Згідно рішення виконавчого комітету Кілійської міської ради № 123 від 22.10.2018, КП «Житловий сервіс» (код ЄДРПОУ: 32443964, юридична адреса: 68303, Одеська область, м. Кілія, вул. Суворова, 104) призначено управителем багатоквартирних будинків в місті Кілія (згідно з додатком), в яких не створено об`єднання співвласників багатоквартирного будинку, співвласники якого не прийняли рішення про форму правління багатоквартирним будинком, зокрема й будинку за адресою: АДРЕСА_6 .
Відповідно до типового договору про надання послуги з управління багатоквартирним будинком від 01.12.2019, укладеного між КП «Житловий сервіс» в особі Чебан Вячеслава Миколайовича, що діє на підставі Статуту з однієї сторони, та співвласників багатоквартирного будинку за адресою: АДРЕСА_6 , уповноваженого зборами співвласників багатоквартирного будинку, що діє на підставі протоколу зборів співвласників будинку з іншої сторони, встановлено, що відповідно до п. 1 Договору, Управитель зобов`язується надавати співвласникам послугу з управління багатоквартирним будинком, що розташований за вказаною адресою, а співвласники зобов`язуються оплачувати управителю послуги з управління, згідно з вимогами законодавства та умовами цього договору.
(Справа №502/2751/24, рішення від 20.02.2025 - https://reyestr.court.gov.ua/Review/125296672)
З урахуванням викладеного обов`язок утримання в належному технічному стані, здійснення технічного обслуговування та ремонту внутрішньобудинкової системи водовідведення та відшкодування шкоди, завданої внаслідок її несправності (пошкодження) покладено саме на управителя.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За змістом ст. ст. 76, 77, 79, 80 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються такими засобами: письмовими, речовими і електронними доказами; висновками експертів; показаннями свідків. Належними є докази, які містять інформацію щодо предмета доказування. Предметом доказування є обставини, що підтверджують заявлені вимоги чи заперечення або мають інше значення для розгляду справи і підлягають встановленню при ухваленні судового рішення. Сторони мають право обґрунтовувати належність конкретного доказу для підтвердження їхніх вимог або заперечень. Достовірними є докази, на підставі яких можна встановити дійсні обставини справи. Достатніми є докази, які у своїй сукупності дають змогу дійти висновку про наявність або відсутність обставин справи, які входять до предмета доказування. Питання про достатність доказів для встановлення обставин, що мають значення для справи, суд вирішує відповідно до свого внутрішнього переконання.
Відповідно до ч. ч. 1, 3 ст. 12, ч. ч. 1, 5, 6 ст. 81 ЦПК України цивільне судочинство здійснюється на засадах змагальності сторін. Кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Звертаючись до суду з цим позовом, ОСОБА_2 посилався на те, що залиття належної йому квартири АДРЕСА_1 , відбулося водою з квартири, яка знаходиться з боку, тобто з квартири АДРЕСА_1 , власницею якої є відповідачка ОСОБА_1 , посилаючись на Акт від 09.04.2025, проте вказаним актом не встановлено та з його змісту не вбачається протиправна поведінка відповідачки, причинний зв`язок між шкодою та діями чи протиправною поведінкою відповідачки та її вина.
Ба більше, жодним доданим до справи доказом вказане не підтверджено.
Водночас відповідачка заперечувала свою вину у залитті квартири позивача та стверджувала, що позивачем не надано з цього приводу жодного доказу.
Враховуючи наведене, суд вважає, що позивачем не доведено належними і допустимими доказами факт завдання шкоди за участю відповідача, а також факт того, що відповідач є заподіювачем шкоди, якими саме неправомірними діями відповідача їй заподіяно шкоду і того, що між цими діями та завданою шкодою є безпосередній причинний зв`язок та є вина відповідача, а відтак відсутня сукупність елементів для настання цивільно-правової відповідальності відповідача, тому позовні вимоги є необґрунтованими та у суді недоведеними, тому позов задоволенню не підлягає.
Керуючись ст.ст. 6-13, 81, 133, 141, 247, 258, 259, 263, 264, 265, 279, 354 ЦПК України, суд,

УХВАЛИВ:
У задоволенні позову ОСОБА_2 , представника позивача адвоката Грєкової Н.П., до ОСОБА_1 , треті особи: КП «Житловий Сервіс», ОСОБА_3 , про відшкодування шкоди – відмовити.
Рішення може бути оскаржено до Одеського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Повне судове рішення складено 15.04.2026.

Суддя О.В. Березніков