Справа № 279/1049/25 
провадження №2/279/824/25
Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 березня 2026 року місто Коростень
Коростенський міськрайонний суд Житомирської області в складі головуючого судді Пацко О.О., з секретарем судових засідань Зубковою І.М., розглянувши в м.Коростень цивільну справу за позовом ОСОБА_1 , в інтересах якого діє представник адвокат Дубенчук Михайло Вікторович, до ОСОБА_2 , третя особа: Коростенський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області Хмельницького міжрегіонального управління Міністерства юстиції України про визнання батьківства, -
В С Т А Н О В И В :
Позивач ОСОБА_1 в інтересах якого діє адвокат Дубенчук В.М. звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа: Коростенський відділ державної реєстрації актів цивільного стану у Коростенському районі Житомирської області, в якому просить визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , рідним батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 .
В обгрунтування позову зазначено, що ОСОБА_1 в 2009 році познайомився та почав зустрічатись з гр. ОСОБА_2 , мали намір створити сім`ю. За період їх спільного спілкування (проживання) в них народилась дитина - ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 . В офіційному шлюбі ОСОБА_1 з ОСОБА_2 не перебував. Під час реєстрації народження ОСОБА_3 , запис про батька дитини в книзі реєстрації народжень вчинено відповідно до ч.1 ст. 135 Сімейного кодексу. Після народження дитини, з невідомих для ОСОБА_1 причин, мати дитини не визнавала його батьком та не визнає і станом на сьогоднішній день, як наслідок відмовляється звернутись розом з ним з заявою до органів РАГСУ, щодо визнання його батьківства, тому він вимушений звернутися до суду з даним позовом.
25.12.2025 року представником позивача подано уточнюючу позовну заяву з вимогою про визнання батьківства та внесенням змін до актового запису про народження, яку прийнято судом.
Справу розглянуто в порядку загального позовного провадження.
Представник позивача ОСОБА_1 адвокат Дубенчук М.В. в судове засідання подав заяву про розгляд справи без його участі та без участі позивача, позовні вимоги підтримали та просить їх задовольнити.
Відповідачка ОСОБА_2 на адресу суду направила заяву, позовні вимоги визнала, не заперечує проти їх задоволення, розгляд справи просить провести у її відсутність.
Представник Коростенського міськрайонного відділу ДРАЦС, надала заяву, в якій просить справу розглянути у відсутність представника відділу.
Вивчивши письмові матеріали справи в їх сукупності, суд приходить до наступного висновку.
У відповідності до ст. 2 ЦПК України завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави.
Згідно із ст. 4 ЦПК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутись до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи законних інтересів.
Судом встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_4 народилася ОСОБА_3 , що підтверджується Свідоцтвом про народження серії НОМЕР_1 (а.с.6)..
Відповідно до Свідоцтва про народження батьком ОСОБА_3 , в графі батько зазначено " ОСОБА_4 ".
Відповідно до ст. 121 СК України права та обов`язки матері, батька і дитини ґрунтуються на походженні дитини від них, засвідченому органом державної реєстрації актів цивільного стану в порядку, встановленому статтями 122 та 125 цього Кодексу.
Згідно з ч. 1 ст. 129 СК України особа, яка вважає себе батьком дитини, народженої жінкою, яка в момент зачаття або народження дитини перебувала у шлюбі з іншим чоловіком, має право пред`явити до її чоловіка, якщо він записаний батьком дитини, позов про визнання свого батьківства.
Відповідно до ст.128 СК України визнання батьківства за рішенням суду за відсутності заяви, право на подання якої встановлено статтею 126 цього Кодексу, батьківство щодо дитини може бути визнане за рішенням суду.
Підставою для визнання батьківства є будь-які відомості, що засвідчують походження дитини від певної особи, зібрані відповідно до вимог закону.
Позов про визнання батьківства може бути пред`явлений особою, яка вважає себе батьком дитини.
Щодо предмету доказування у даній категорії справ, то СК України будь-яких особливостей не визначає.
Доказами у такій справі можуть бути будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, показань свідків, письмових або речових доказів, висновків експертів.
Тобто при вирішенні спору про визнання батьківства мають враховуватись усі передбачені законом докази в їх сукупності.
Як вбачається з матеріалів справи, що ухвалою Коростенського міськрайонного суду Житомирської області в справі була призначена судово-медична генетична експертиза, проведення якої було доручено Київському міському клінічному бюро судово-медичної експертизи.
19.11.2025 року надійшов висновок експерта № 103-128-2025, за результатами якого було встановлено, що вірогідність підтвердження біологічного батьківства ОСОБА_1 відносно ОСОБА_3 складає величину не менш ніж 99, 99 %.
Також при вирішенні даного спору суд бере до уваги постанову Верховного Суду від 16 травня 2018 року в справі №61-6030св18, в якій зазначено, що для встановлення батьківства правове значення мають фактичні дані, які підтверджують спільне проживання матері і батька дитини, ведення ними спільного господарства до народження дитини або спільне її виховання чи утримання, а також докази, що підтверджують визнання особою батьківства.
Пунктом 4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 15.05.2006 № 3 "Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів" визначено, що справи про визнання батьківства суд розглядає у позовному провадженні, у таких справах позови осіб, зазначених у ч.3 ст.128 СК України, приймаються до судового розгляду, якщо, зокрема дитина народжена матір`ю, яка не перебуває у шлюбі, немає спільної заяви батьків, заяви батька або рішення суду і запис про батька дитини в Книзі реєстрації народжень учинено за прізвищем матері, а ім`я та по батькові дитини записано за вказівкою матері (ч.1 ст.135 СК України).
Відповідно до пункту 9 постанови Пленуму Верховного Суду України № 3 від 15 травня 2006 року « Про застосування судами окремих норм Сімейного кодексу України при розгляді справ щодо батьківства, материнства та стягнення аліментів» рішення щодо визнання батьківства (материнства) має ґрунтуватися на всебічно перевірених судом даних.
Європейський суд з прав людини в рішенні в справі "Калачова проти російської федерації" від 07 травня 2009 року зауважив, що на сьогоднішній день ДНК-тест є єдиним науковим методом точного встановлення батьківства стосовно конкретної дитини, його доказова цінність суттєво переважає будь-який інший доказ, наданий сторонами, з метою підтвердження або спростування факту оспорювання батьківства.
Крім того, згідно з усталеною прецедентною практикою Європейського суду, яка була висловлена, в тому числі в рішеннях у справах «Гаазе проти Німеччини» від 08.04.2004 року та «Йогансен проти Норвегії» від 07.08.1996 року, взаємне почуття втіхи батьків і дитини від того, що вони постійно перебувають разом, становить важливий елемент сімейного життя, тому заходи, що перешкоджають реалізації такого почуття, дорівнюють втручанню у право, яке захищається ст. 8 Конвенції.
Відповідно до положень ст.81 ЦПК України кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог і заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказування не може ґрунтуватися на припущеннях.
Згідно ст.76 ЦПК України доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
За положеннями ст.134 Сімейного Кодексу України на підставі заяви осіб, зазначених у ст. 126 та 127 СК України, або рішення суду орган державної реєстрації актів цивільного стану вносить відповідні зміни до Книги реєстрації народжень та видає нове Свідоцтво про народження.
Відповідно до п.п.20 п.1 Розділу ІІІ Правил реєстрації актів цивільного стану в Україні, затверджених наказом Міністерства юстиції України від 18.10.2000 № 52/2 з відповідними змінами, при вирішенні судом спорів про визнання батьківства, материнства, оспорювання батьківства чи материнства, встановлення фактів батьківства та материнства зміни до актових записів про народження вносяться відповідно до законодавства, яке регулює порядок внесення змін до актових записів цивільного стану.
Згідно п.2.13.1 Правил внесення змін до актових записів цивільного стану, їх поновлення та анулювання, які затверджено наказом Міністерства юстиції України від 12.01.2011 № 96/5, рішення суду про визнання батьківства (материнства), усиновлення (удочеріння), про скасування раніше винесеного рішення суду про визнання батьківства, виключення відомостей про батька (матір) дитини з актового запису про народження, скасування або визнання усиновлення (удочеріння) недійсним, про визнання шлюбу недійсним, установлення неправильності в актовому записі цивільного стану та інші, у яких зазначено про внесення конкретних змін в актові записи цивільного стану, є підставою для внесення відповідних змін до актового запису.
З врахуванням наведеного позовні вимоги підлягають задоволенню.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст.263-268 ЦПК України, ст.125, 126, 128 Сімейного кодексу України, суд
УХВАЛИВ : 
Визнати ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , батьком ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 (свідоцтво про народження серії НОМЕР_1 , видане 10.09.2010 року на підставі актового запису №531 від 10.09.2010 року ).
Внести зміни до актового запису №531 складеного міським відділом реєстрації актів цивільного стану Коростенського міськрайонного управління юстиції в Житомирській області 10.09.2010 року про народження ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , включивши в графу "батько" запис про батька - ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 та видати нове свідоцтво про народження.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку в 30-денний строк, який обчислюється з дня проголошення (складення) рішення. Учасник справи, якому рішення не було вручено у день його проголошення (складення), має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження, якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення рішення суду. 
Рішення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, а в разі подання апеляційної скарги - після розгляду справи апеляційним судом, якщо рішення не було скасовано.
Суддя: О.О.Пацко