Справа № 215/8011/25
2/215/812/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 лютого 2026 року Тернівський районний суд міста Кривого Рогу Дніпропетровської області  у складі: головуючого судді – Камбул М.О., 
за участю секретаря судового засідання – Савельєвої Л.А.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні за правилами загального позовного провадження в порядку ч.2 ст.247 ЦПК України без фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу в м. Кривому Розі цивільну справу за позовною заявою ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, ОСОБА_2  про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності, -

ВСТАНОВИВ:
Стислий виклад позиції позивача.
30.09.2025 та 10.10.2025 ОСОБА_1 звернулася до суду з позовною заявою до Виконкому Тернівської районної у місті Кривому Розі ради про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності, в якій просить встановити факт свого постійного проживання на час відкриття спадщини з матір`ю ОСОБА_3 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 та просить визнати за собою право власності на 1/2 частку квартири в АДРЕСА_1 , у зв`язку з прийняттям спадщини після матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , як за спадкоємцем першої черги за законом. 
06.11.2025 через канцелярію суду позивач подала змінену позовну про збільшення позовних вимог та залучення в якості співвідповідача ОСОБА_2 , в якій просить встановити факт свого постійного проживання на час відкриття спадщини з матір`ю ОСОБА_3 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 , просить визнати за собою право власності на 1/2 частку квартири в АДРЕСА_1 , у зв`язку з прийняттям спадщини після матері ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 , як за спадкоємцем першої черги за законом, просить встановити факт свого постійного проживання на час відкриття спадщини з бабою ОСОБА_4 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 та визнати за нею право власності на квартиру АДРЕСА_2 , у зв`язку з прийняттям спадщини після баби ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , як за спадкоємцем за правом представлення.
В обґрунтування позову ОСОБА_1 посилається на те, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її мати ОСОБА_3 після її смерті відкрилась спадщина на належну їй, згідно свідоцтва про право власності на житло № НОМЕР_1 від 22.06.1994, частку квартири АДРЕСА_3 . Позивач вказує, що вона є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері ОСОБА_3 , інших спадкоємців немає. Звернувшись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини постановою державного нотаріуса Шостої криворізької державної нотаріальної контори у Дніпропетровській області від 26.09.2025 позивачу було відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом, у зв`язку із пропуском шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини та рекомендовано звернутись до суду. 
Позивач зазначає, що оскільки її мати тривалий час тяжко хворіла, ОСОБА_1 на час її смерті постійно проживала з нею та доглядала її, а тому вважається такою, що прийняла спадщину на частку квартири.
Крім того вказує, що її бабі ОСОБА_4 та діду ОСОБА_5 на праві спільної сумісної власності належить квартира АДРЕСА_2 , що підтверджується свідоцтвом про право власності на житло № НОМЕР_2 від 20.02.1996. ІНФОРМАЦІЯ_3 дід позивача ОСОБА_5 помер та після його смерті відкрилась спадщина на частку квартири АДРЕСА_2 , яку прийняла його жінка (баба позивача) ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про право на спадщину за законом від 03.03.2023. Також, ОСОБА_4 належить квартира АДРЕСА_4 . ОСОБА_1 зазначає, що ІНФОРМАЦІЯ_2 померла її баба ОСОБА_4 та після її смерті відкрилася спадщина на належну їй квартиру АДРЕСА_4 . Ще за життя ОСОБА_4 був складений заповіт, посвідчений 04.02.2022 приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Бурлаком Р.О., зареєстрований за №169, яким вона заповіла належну їй квартиру АДРЕСА_4 відповідачу ОСОБА_2 , яка є її онукою та яка прийняла спадщину на дану квартиру. Позивач вважає, що оскільки її матір ОСОБА_3 була дочкою ОСОБА_4 та померла ще ІНФОРМАЦІЯ_1 , позивач є спадкоємцем за правом представлення на квартиру АДРЕСА_2 . Звернувшись до нотаріальної контори з заявою про прийняття спадщини на квартиру АДРЕСА_2 позивачу 25.09.2025 постановою приватного нотаріусу Криворізького нотаріального округу Дніпропетровської області Кноль О.А, було відмолено у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом у зв`язку з пропуском шестимісячного строку для подачі заяви про прийняття спадщини, а також відсутності документу на підтвердження факту постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини та рекомендовано звернутись до суду. Водночас позивач вказує, що її бабуся була людиною похилого віку, мала серйозні проблеми зі здоров`ям, потребувала постійного догляду, у зв`язку з чим позивач на момент смерті постійно проживала з нею, а тому вважається такою що прийняла спадщину на квартиру АДРЕСА_2 . 

Заяви, клопотання учасників справи.
В судове засідання позивач ОСОБА_1 не з`явилася, надала заяву в якій наполягає на задоволенні позову та просить проводити розгляд справи за її відсутності.
Представник відповідача Кушнір С. в судове засідання не з`явився, надав суду заяву в якій просить розглядати справу за його відсутності.
Відповідач ОСОБА_2 в судове засідання не з`явилася, про дату, час та місце розгляду повідомлена належним чином.

Процесуальні дії у справі.
Ухвалою Тернівського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 13.10.2025 позовну заяву прийнято до розгляду та призначено підготовче засідання на 12-30 год. 26.11.2025, за правилами загального позовного провадження.
06.11.2025 ухвалою суду прийнято до розгляду заяву позивача про збільшення розміру позовних вимог, залучено в якості співвідповідача ОСОБА_6 та відкладено розгляд справи на 08-45 год. 26.11.2025.
Ухвалою суду від 14.01.2026 у справі закрито підготовче провадження та призначено розгляд справи по суті на 09-00 год. 30.01.2026.
Інші процесуальні дії (забезпечення доказів, вжиття заходів забезпечення позову, зупинення і поновлення провадження тощо) не застосовувались.

Фактичні обставини, встановлені судом, та зміст спірних правовідносин. 
Як вбачається з матеріалів справи, ІНФОРМАЦІЯ_4 народилася ОСОБА_7 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_3 від 20.07.1980, у відомостях про батьків вказано: батько – ОСОБА_8 , мати – ОСОБА_9 (а.с. 16), яка 24.06.2000 зареєструвала шлюб з ОСОБА_10 та змінила прізвище на « ОСОБА_11 », що підтверджується свідоцтвом про одруження серії НОМЕР_4 від 24.06.2000 (а.с. 17), який 13.05.2005 розірвала, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_5 від 13.05.2005 (а.с. 18).
Також, 03.07.2015 позивач зареєструвала шлюб з ОСОБА_12 та змінила прізвище на « ОСОБА_13 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_6 від 03.07.2015 (а.с. 19) та 17.03.2016 року розірвала шлюб, що підтверджується свідоцтвом про розірвання шлюбу серії НОМЕР_7 від 17.03.2016 (а.с. 20), а в подальшому, 22.10.2022 зареєструвала шлюб з ОСОБА_14 та змінила прізвище на « ОСОБА_15 », що підтверджується свідоцтвом про шлюб серії НОМЕР_8 від 22.10.2022 (а.с. 21).
Згідно свідоцтва № НОМЕР_1 на право власності на житло від 22.07.1994 виданого Північного ДГЗК Міністерства промисловості України, ОСОБА_3 на праві приватної власності належить квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 12).
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_9 від 08.10.2019 (а.с. 13).
Постановою від 26.09.2025, державним нотаріусом Шостої криворізької державної нотаріальної контори, Деркач Я.В. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_3 , у зв`язку з тим, що було пропущено 6-місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та у зв`язку з відсутністю доказів постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, запропоновано звернутися до суду (а.с. 14).
Згідно доданого акту від 24.09.2025, який підписано мешканцями будинку АДРЕСА_5 , та посвідченого майстром ТОВ «УЮТ-2011», ОСОБА_1 проживала однією сім`єю з ОСОБА_3 та вели домашнє господарство по АДРЕСА_1 (а.с. 15).
ІНФОРМАЦІЯ_5 народився батько позивача ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_10 від 22.01.1960, у відомостях про батьків вказано: батько – ОСОБА_5 , мати – ОСОБА_4 (а.с. 43).
Згідно свідоцтва № НОМЕР_11 про право власності на житло від 20.02.1996 виданого органом приватизації Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Криворізької міської Ради народних депутатів, квартира за адресою: АДРЕСА_6 на праві приватної власності належить ОСОБА_5 та членам його сім`ї ОСОБА_4 , що також підтверджується технічним паспортом на квартиру (а.с. 41, 42).
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_12 від 24.05.2023 (а.с. 46).
ІНФОРМАЦІЯ_6 помер батько позивача ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_13 від 12.01.2024 (а.с. 45).
Відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 03.03.2023 виданого приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Петруш О.С. спадкоємцем ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 є його дружина ОСОБА_4 , спадщина на яку видане свідоцтво, складається з: частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 (а.с. 47).
Також, згідно доданого акту від 17.09.2025, підписаного мешканцями будинку АДРЕСА_7 , та посвідченого майстром ТОВ «УЮТ-2011», ОСОБА_1 проживала однією сім`єю з ОСОБА_4 та вели домашнє господарство (а.с. 90).
Постановою від 26.09.2025, приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кноль О.А. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 постійно не проживала із спадкодавцем ОСОБА_4 на час відкриття спадщини, не надала належних та беззаперечних доказів постійного проживання із спадкодавцем на час відкриття спадщини та у встановлений законом строк не звернулася із заявою про прийняття спадщини (а.с. 48-50).
На запит суду, державним нотаріусом Шостої криворізької державної нотаріальної контори Деркач Я. 03.11.2025 надано Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), відповідно до яких після смерті ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 з заявами про прийняття або відмову від спадщини до нотаріальної контори ніхто не звертався, свідоцтво про право на спадщину не видавалося, заповіт не посвідчувався (а.с. 32-34).
Також, на запит суду, приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кноль О.А. 15.12.2025 надано Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) та Інформаційну довідку зі Спадкового реєстру (заповіти/спадкові договори), відповідно до яких, 13.12.2023 була заведена спадкова справа №153/2023 щодо майна померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 ОСОБА_4 , на підставі заяви ОСОБА_2 за життя ОСОБА_4 склала заповіт, яким померла на випадок своєї смерті заповіла ОСОБА_2 належну їй квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_8 . 13.02.2025 нотаріусом було видане ОСОБА_2 свідоцтво про право на спадщину за заповітом на квартиру за адресою: АДРЕСА_8 . Також, 25.09.2025 до приватного нотаріусу звернулася онука померлої, батько якої ОСОБА_8 помер, ОСОБА_1 як спадкоємець померлої із заявою про видачу їй свідоцтва про право на спадщину за законом на частку у праві власності на квартиру, що розташована за адресою: АДРЕСА_6 . Спадкоємці за законом, які б прийняли спадщину – відсутні (а.с. 66-68).
Судом не було відхилено жодного доказу наданого позивачем.

Мотивована оцінка кожного аргументу, наведеного учасниками справи, щодо наявності чи відсутності підстав для задоволення позову. Норми права, які застосував суд, та мотиви їх застосування.
Суд вважає можливим, відповідно до ч. 3 ст. 211 ЦПК України, розглянути справу за відсутності учасників справи, які надали заяви про розгляд справи за їх відсутності та на підставі наявних у суду матеріалів.
Положеннями ч.2 ст.247 ЦПК України передбачено, що у разі неявки в судове засідання всіх учасників справи чи в разі якщо відповідно до положень цього Кодексу розгляд справи здійснюється судом за відсутності учасників справи, фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, визнавши їх достатніми для вирішення справи, суд вважає необхідним позовну заяву задовольнити.
Відповідно до ст.ст. 15, 16 ЦК України, кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання. Кожна особа має право звернутися до суду за захистом свого особистого немайнового або майнового права та інтересу.
Відповідно до ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
Правилами ст.12 ЦПК України визначено, що кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень.
Відповідно до ч.1 ст. 76 ЦПК України, доказами є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи.
Відповідно до ч. 5 ст. 81 ЦПК України, докази подаються сторонами та іншими учасниками справи.
Окреме провадження призначене для розгляду справ про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав та інтересів особи або створення умов для здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав (частина сьома статті 19 ЦПК України).
Частиною першою статті 293 ЦПК України передбачено, що окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
Відповідно до пункту 5 частини другої статті 293 ЦПК України встановлення фактів, що мають юридичне значення, здійснюється в порядку окремого провадження. Особливістю окремого провадження є те, що воно спрямоване на з`ясування необхідних фактів за відсутності правового спору.
Згідно із частиною першою статті 315 ЦПК України суд розглядає справи про встановлення факту: 1) родинних відносин між фізичними особами; 2) перебування фізичної особи на утриманні; 3) каліцтва, якщо це потрібно для призначення пенсії або одержання допомоги по загальнообов`язковому державному соціальному страхуванню; 4) реєстрації шлюбу, розірвання шлюбу, усиновлення; 5) проживання однією сім`єю чоловіка та жінки без шлюбу; 6) належності правовстановлюючих документів особі, прізвище, ім`я, по батькові, місце і час народження якої, що зазначені в документі, не збігаються з прізвищем, ім`ям, по батькові, місцем і часом народження цієї особи, зазначеним у свідоцтві про народження або в паспорті; 7) народження особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту народження; 8) смерті особи в певний час у разі неможливості реєстрації органом державної реєстрації актів цивільного стану факту смерті; 9) смерті особи, яка пропала безвісти за обставин, що загрожували їй смертю або дають підстави вважати її загиблою від певного нещасного випадку внаслідок надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру.
У судовому порядку можуть бути встановлені також інші факти, від яких залежить виникнення, зміна або припинення особистих чи майнових прав фізичних осіб, якщо законом не визначено іншого порядку їх встановлення (частина друга статті 315 ЦПК України).
Юридичні факти можуть бути встановлені для захисту, виникнення, зміни або припинення особистих чи майнових прав самого заявника, за умови, що вони не стосуються прав чи законних інтересів інших осіб.
Аналогічні правові висновки викладено у постановах Верховного Суду від 17 червня 2024 року у справі № 753/21178/21 та від 11 вересня 2024 року № 335/4669/23.
Відповідно до п.5 ч.2 ст. 293 ЦПК України, суд розглядає в порядку окремого провадження справи про встановлення фактів, що мають юридичне значення.
Відповідно до п. 27 Постанови Пленуму Верховного Суду України №2 від 12.06.2009 «Про застосування норм цивільного процесуального законодавства при розгляді справ у суді першої інстанції», в судовому засіданні необхідно дослідити кожний доказ, наданий сторонами на підтвердження своїх вимог або заперечень, який відповідає вимогам належності та допустимості доказів.
ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_9 від 08.10.2019 (а.с. 13).
ІНФОРМАЦІЯ_2 померла бабуся позивача ОСОБА_4 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_12 від 24.05.2023 (а.с. 46).
ІНФОРМАЦІЯ_6 помер батько позивача ОСОБА_8 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_13 від 12.01.2024 (а.с. 45).
Також, на підтвердження того факту, що позивач ОСОБА_1 постійно проживала разом із ОСОБА_3 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 та з ОСОБА_4 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час відкриття спадщини надано акти.
Згідно до вимог чч.1,3 ст.1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Статтею 1296 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який прийняв спадщину, може одержати свідоцтво про право на спадщину. Відсутність свідоцтва про право на спадщину не позбавляє спадкоємця права на спадщину.
Згідно п. 2 постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», якщо виникнення права на спадкування залежить від доведення певних фактів, особа може звернутися в суд із заявою про встановлення цих фактів, яка, у разі відсутності спору, розглядається за правилами окремого провадження. Зокрема, у такому порядку суди повинні розглядати заяви про встановлення родинних відносин із спадкодавцем, проживання з ним однією сім`єю, постійного проживання разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, прийняття спадщини, яка відкрилася до 1 січня 2004 року тощо.
Відповідно до п. 23 постанови Пленуму Верховного Суду України за №7 від 30 травня 2008 року «Про судову практику у справах про спадкування», якщо постійне проживання особи зі спадкодавцем на час відкриття спадщини не підтверджено відповідними документами, у зв`язку із чим нотаріус відмовив особі в оформленні спадщини, спадкоємець має право звернутися в суд із заявою про встановлення факту постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, а не про встановлення факту прийняття спадщини.
Статтею 2 Закону України «Про свободу пересування та вільний вибір місця проживання в Україні» передбачено, що громадянам України, а також іноземцям та особам без громадянства, які на законних підставах перебувають в Україні, гарантуються свобода пересування та вільний вибір місця проживання на її території, за винятком обмежень, які встановлені законом. Реєстрація місця проживання чи місця перебування особи або її відсутність не можуть бути умовою реалізації прав і свобод, передбачених Конституцією, законами чи міжнародними договорами України, або підставою для їх обмеження.
За змістом п. 3.22 розділу 10 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 22 лютого 2012 року № 296/5 та зареєстрованого 22 лютого 2012 року за № 282/20595, у разі відсутності у паспорті спадкоємця відмітки про реєстрацію його місця проживання доказом постійного проживання із спадкодавцем можуть бути: довідка житлово-експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, відповідного органу місцевого самоврядування про те, що спадкоємець на день смерті проживав разом із спадкодавцем.
Оскільки факт проживання за життя ОСОБА_3 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 та ОСОБА_4 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 , разом із ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , підтверджуються належними і допустимими доказами доданими до матеріалів справи, від встановлення факту постійного проживання із спадкодавцями, залежить виникнення у позивача права на прийняття спадщини, тому суд вважає необхідним встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , із спадкодавцем ОСОБА_3 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_1 , на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_1 та спадкодавцем ОСОБА_4 , померлою ІНФОРМАЦІЯ_2 , на час відкриття спадщини за адресою: АДРЕСА_6 .
Щодо визнання права власності суд зазначає наступне.
Згідно правової позиції ВС, висловленої у Постанові від 25.03.2020 по справі № 305/235/17 - під фактичним вступом у володіння або управління спадковим майном, що підтверджує факт прийняття спадщини, маються на увазі різні дії спадкоємця по управлінню, розпорядженню і користуванню цим майном, підтриманню його в належному стані або сплаті податків та інших платежів тощо Фактичний вступ у володіння частиною спадкового майна розглядається як прийняття всієї спадщини, з чого б вона не складалася і де б вона не знаходилась. Доказом вступу в управління чи володіння спадковим майном можуть бути: довідка житлово-експлуатаційної організації, правління житлово-будівельного кооперативу, відповідної місцевої державної адміністрації чи органу місцевого самоврядування про те, що спадкоємець безпосередньо перед смертю спадкодавця проживав разом з ним; довідка державної податкової служби або страховика чи іншого органу про те, що спадкоємець після відкриття спадщини сплачував податки або страхові платежі по обов`язковому страхуванню; копія рішення суду, що набрало законної сили, про встановлення факту прийняття спадщини; запис у паспорті спадкоємця або в будинковій книзі, який підтверджує, що спадкоємець був постійно прописаний (зареєстрований) у спадковому будинку (квартирі); інші документи, що підтверджують факт постійного проживання разом зі спадкодавцем.
Згідно з ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Частиною 1 ст. 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах - уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини.
Згідно з ч. 1 ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ст. 1217 ЦК України, спадкування здійснюється за заповітом або за законом.
Згідно ч. 1 ст. 1220 ЦК України, спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою.
Місцем відкриття спадщини є останнє місце проживання спадкодавця, що передбачено ч.1 ст. 1221 ЦК України.
Відповідно до ч. 2-3 ст. 1223 ЦК України, у разі відсутності заповіту, визнання його недійсним, неприйняття спадщини або відмови від її прийняття спадкоємцями за заповітом, а також у разі неохоплення заповітом усієї спадщини право на спадкування за законом одержують особи, визначені у статтях 1261-1265 цього Кодексу. Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини.
Згідно ч.ч. 1-3 ст. 1268 ЦК України, спадкоємець за заповітом чи за законом має право прийняти спадщину або не прийняти її. Не допускається прийняття спадщини з умовою чи із застереженням. Спадкоємець, який постійно проживав разом із спадкодавцем на час відкриття спадщини, вважається таким, що прийняв спадщину, якщо протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, він не заявив про відмову від неї.
Стаття 1297 ЦК України встановлює обов`язок спадкоємця звернутися за свідоцтвом про право на спадщину на нерухоме майно.
Відповідно до ч. 5 ст. 1268 ЦК України, незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини.
Відповідно до приписів ч. 1 ст. 1258 ЦК України, спадкоємці за законом одержують право на спадкування почергово.
Згідно ст. 1261 ЦК України, у першу чергу право на спадкування за законом мають діти спадкодавця, у тому числі зачаті за життя спадкодавця та народжені після його смерті, той з подружжя, який його пережив, та батьки.
Відповідно до ч. 1 ст. 1266 ЦК України, внуки, правнуки спадкодавця спадкують ту частку спадщини, яка належала б за законом їхнім матері, батькові, бабі, дідові, якби вони були живими на час відкриття спадщини.
Так, судом встановлено, що згідно свідоцтва № НОМЕР_1 на право власності на житло від 22.07.1994 виданого Північного ДГЗК Міністерства промисловості України, матері позивача ОСОБА_3 на праві приватної власності належить квартира, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 (а.с. 12).
Також, згідно свідоцтва № НОМЕР_11 про право власності на житло від 20.02.1996 виданого органом приватизації Управління житлово-комунального господарства виконавчого комітету Криворізької міської Ради народних депутатів, квартира за адресою: АДРЕСА_6 на праві приватної власності належить діду позивача ОСОБА_5 та членам його сім`ї ОСОБА_4 , яка є бабусею позивача, що також підтверджується технічним паспортом на квартиру (а.с. 41, 42).
При цьому, відповідно до свідоцтва про право на спадщину за законом від 03.03.2023 виданого приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Петруш О.С. спадкоємцем ОСОБА_5 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 є його дружина ОСОБА_4 , спадщина на яку видане свідоцтво, складається з: частки квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_6 (а.с. 47).
Згідно положень Постанови Пленуму Верховного суду України від 30 травня 2008 року №7 «Про судову практику у справах про спадкування», свідоцтво про право на спадщину видається за письмовою заявою спадкоємців, які прийняли спадщину в порядку, установленому цивільним законодавством. За наявності умов для одержання в нотаріальній конторі свідоцтва про право на спадщину вимоги про визнання права на спадщину судовому розглядові не підлягають. У разі відмови нотаріуса в оформленні права на спадщину особа може звернутися до суду за правилами позовного провадження.
Постановою від 26.09.2025, державним нотаріусом Шостої криворізької державної нотаріальної контори, Деркач Я.В. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після померлої ОСОБА_3 , у зв`язку з тим, що було пропущено 6-місячний строк для подачі заяви про прийняття спадщини та у зв`язку з відсутністю доказів постійного проживання зі спадкодавцем на час відкриття спадщини, запропоновано звернутися до суду (а.с. 14).
Також, постановою від 26.09.2025, приватним нотаріусом Криворізького районного нотаріального округу Дніпропетровської області Кноль О.А. відмовлено ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за законом після смерті ОСОБА_4 , у зв`язку з тим, що ОСОБА_1 відсутні відомості щодо постійного проживання із спадкодавцем ОСОБА_4 на час відкриття спадщини та у встановлений законом строк не звернулася із заявою про прийняття спадщини (а.с. 48-50).
Згідно роз`яснень, викладених в пункті 3.1. листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 16.05.2013 № 24-753/0/4-13 «Про судову практику розгляду цивільних справ про спадкування», право власності спадкоємця на спадкове майно підлягає захисту в судовому порядку шляхом його визнання у разі, якщо таке право оспорюється або не визнається іншою особою, а також у разі втрати ним документа, який засвідчує його право власності.
Якщо нотаріусом обґрунтовано відмовлено у видачі свідоцтва про право на спадщину, виникає цивільно-правовий спір, що підлягає розгляду у позовному провадженні.
Оскільки позивач ОСОБА_1 є спадкоємцем першої черги за законом після смерті матері ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 та спадкоємцем за правом представлення після смерті бабусі ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , існують перешкоди для оформлення спадкових прав в нотаріальному порядку, тому суд вважає, що існують правові підстави для задоволення позову.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 15, 16, 1220, 1216, 1218-1223, 1266, 1268-1272 ЦК України, ст.ст. 4, 10, 12, 19, 141, 200, 206, 263, 265, 293, 315, 316, 319 ЦПК України, суд, -
УХВАЛИВ:

Позовну заяву ОСОБА_1 до Виконавчого комітету Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, ОСОБА_2 про встановлення факту, що має юридичне значення та визнання права власності – задовольнити.
Встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП: НОМЕР_14 , разом зі спадкодавцем ОСОБА_3 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , за адресою: АДРЕСА_1 , на час відкриття спадщини.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , право власності на 1/2 частини квартири АДРЕСА_3 , в порядку спадкування за законом після смерті матері – ОСОБА_3 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 .
Встановити факт постійного проживання ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП: НОМЕР_14 , разом зі спадкодавцем ОСОБА_4 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_2 , за адресою: АДРЕСА_6 , на час відкриття спадщини.
Визнати за ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , право власності на квартиру АДРЕСА_2 , в порядку спадкування за правом представлення після смерті бабусі – ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 .
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Рішення суду може бути оскаржена шляхом подання апеляційної скарги безпосередньо до Дніпровського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне рішення суду не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на апеляційне оскарження  - якщо апеляційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому повного рішення суду.
Повний текст судового рішення складено та підписано 20 лютого 2026 року.

Відомості про учасників справи згідно п. 4 ч. 5 ст. 265 ЦПК України:
Позивач: ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_7 , РНОКПП: НОМЕР_14 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_9 .
Відповідач: Виконавчий комітет Тернівської районної у місті Кривому Розі ради, місцезнаходження за адресою: 50079, м. Кривий Ріг, вул. Антона Ігнатченка, 1А, код ЄДРПОУ 04052554.
Відповідач: ОСОБА_16 , ІНФОРМАЦІЯ_8 , місце проживання за адресою: АДРЕСА_10 .

Суддя: