Справа № 535/156/26
Провадження № 2/535/245/26

РІШЕННЯ
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 квітня 2026 року селище Котельва

Котелевський районний суд Полтавської області в складі: головуючого – судді Шолудько А.В., з участю секретаря судового засідання Коросташової К.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу №535/156/26 за позовом ОСОБА_1 до Котелевської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору – приватний нотаріус Полтавського районного нотаріального округу Лапочка Раїса Олексіївна,
ВСТАНОВИВ:
17.02.2026 представник позивача ОСОБА_1 – адвокат Зеленцов Олексій Петрович, який діє на підставі ордера на надання правничої допомоги серії АХ №1299551 від 16.02.2026 (а.с. 4, 5), через систему «Електронний суд» подав до суду позов до Котелевської територіальної громади про визначення ОСОБА_1 додаткового строку у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батьків – ОСОБА_2 та ОСОБА_3 .
Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 23.02.2026 позовна заява була залишена без руху, з наданням строку для виправлення недоліків (а.с. 31).
На виконання ухвали представник позивача – адвокат Зеленцов О.П. подав до суду через систему «Електронний суд» уточнену позовну заяву від 03.03.2026 (а.с. 35-43, та уточнену позовну заяву від 04.03.2026 до Котелевської селищної ради й остаточно просив визначити ОСОБА_1 додаткового строку у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батьків – ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (а.с. 50-75).
В обґрунтування позовних вимог представник позивача зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла мати позивача ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка мешкала за адресою: АДРЕСА_1 . Після її смерті відкрилися спадщина, яка позивачем не була прийнята у зв`язку з початком військового вторгнення рф та його перебуванням у лавах Збройних Сил України (проходив військову службу у в/ч НОМЕР_1 ). Після демобілізації зі Збройних Сил України в 2025 році позивач звернувся до нотаріуса для оформлення своїх спадкових прав, та з`ясував, що після смерті його батька ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який проживав разом з його матір`ю, мати не оформляла на себе спадок, що відкрився після смерті батька, але фактично прийняла спадщину, оскільки проживала разом із ним. Нотаріусом позивачу було роз`яснено, що він вважається таким спадкоємцем, що пропустив строк для прийняття спадщини. Оскільки чинним законодавством надано можливість такому спадкоємцю за певних умов прийняти спадщину, а саме якщо пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини відбувся з поважних причин. Інших спадкоємців після смерті батьків позивача немає. Враховуючи наведене вище, просив визначити ОСОБА_1 додатковий строк в три місяці з дня набрання рішення суду законної сили для подання заяви про прийняття спадщини за місцем відкриття спадщини, яка відкрилася після смерті батька ОСОБА_2 та після смерті матері ОСОБА_3 (а.с. 50-51).
Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 05.03.2026 прийнято до розгляду позовну заяву та відкрито провадження у справі №535/156/26 за правилами загального позовного провадження (а.с. 77).
Представник відповідача Котелевської селищної ради – Сідненко Наталія Петрівна, яка діє в порядку самопредставництва, 24.03.2026 через систему «Електронний суд» подала до суду відзив на позовну заяву, в якому повністю визнає обставини, якими позивач обґрунтовує свої позовні вимоги, просить розглянути справу без участі представника Котелевської селищної ради (а.с. 88-89).
Ухвалою Котелевського районного суду Полтавської області від 01.04.2026 закрито підготовче провадження, справу призначено до судового розгляду по суті (а.с. 92).
Учасники справи у судове засідання не з`явилися, про дату, час та місце судового засідання повідомлені належним чином (а.с. 94, 95, 100, 101), про причини неявки суд не повідомили, клопотання про відкладення розгляду справи до суду не подавали.
Представник позивача – адвокат Зеленцов О.П. 21.04.2026 подав до суду телефонограму, в якій просив розгляд справи провести без його та позивача участі, заявлені позовні вимоги підтримує у повному обсязі (а.с. 103).
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмету спору – приватний нотаріус Полтавського районного нотаріального округу Лапочка Раїса Олексіївна 07.04.2026 подала до суду заяву про розгляд справи без її участі (а.с. 102).
Відповідно до ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено – повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
У постанові Верховного Суду у складі Об`єднаної палати Касаційного цивільного суду від 05.09.2022 у справі №1519/2-5034/11 зазначено, що згідно з ч. 5 ст. 268 ЦПК України датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення. З урахуванням розумності положення ч. 5 ст. 268 ЦПК України слід розуміти таким чином: у разі ухвалення судового рішення за відсутності учасників справи, суд повинен зазначати датою ухвалення ту дату, на яку було призначено розгляд справи, та вказувати у резолютивній частині дату складення повного судового рішення. Проте у разі зазначення судом датою ухвалення судового рішення дати складення повного судового рішення, внаслідок чого дата судового засідання та дата ухвалення судового рішення не співпадатимуть, це не є порушенням прав сторін.
Відповідно до вимог ч. 2 ст. 247 ЦПК України фіксування судового процесу за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювалося.
Суд, дослідивши матеріали справи, приходить до переконання, що позов необхідно задовольнити частково, з наступних підстав
Матеріалами справи встановлено, що ОСОБА_1 є сином ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , що підтверджується свідоцтвом про народження серії НОМЕР_2 , виданим Котелевською селищною Радою депутатів трудящих Зіньківського району Полтавської області 21.01.1965 (а.с. 66).
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_3 , виданим 21.06.2019 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану по Харківському району та місту Люботину Головного територіального управління юстиції у Харківській області (а.с. 67).
ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , що підтверджується свідоцтвом про смерть серії НОМЕР_4 , виданим 15.11.2021 Відділом державної реєстрації актів цивільного стану у місті Харкові Східного міжрегіонального управління Міністерства юстиції (м. Харків) (а.с. 68).
Після їх смерті відкрилася спадщина, у тому числі на житловий будинок та земельні ділянки.
Так, земельна ділянка площею 2,56 га, яка надана для ведення сільськогосподарського виробництва, належала ОСОБА_2 на підставі державного акта на право приватної власності на землю серії Р1 №523507, що виданий 28.05.2001 Котелевською селищною радою Полтавської області, і зареєстрований в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №1569 (а.с. 60).
Згідно з технічним паспортом на житловий будинок індивідуального житлового фонду, складеним Бюро технічної інвентаризації 29.11.1990, за адресою АДРЕСА_2 , власник даного будинку зазначений ОСОБА_2 (а.с. 53-58).
Відповідно до Державного акта на право приватної власності на землю серії ІV-ПЛ №054719, виданого 15.10.1997 Котелевською селищною радою Полтавської області, і зареєстрованого в Книзі записів державних актів на право приватної власності на землю за №662, ОСОБА_2 належала земельна ділянка площею 0,55 га для обслуговування житлового будинку та ведення особистого підсобного господарства (а.с. 61, 62).
ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , був зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_3 з ОСОБА_2 за вище вказаною адресою були зареєстровані: дружина – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , що підтверджується довідкою Виконавчого комітету Котелевської селищної ради про реєстрацію/останнє місце проживання спадкодавця №48 від 01.08.2025) (а.с.64).
Згідно з довідкою про реєстрацію/останнє місце проживання спадкодавця №49, виданої Виконавчим комітетом Котелевської селищної ради 01.08.2025, ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , була зареєстрована за адресою: АДРЕСА_1 . При цьому на момент смерті ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 за вищевказаною адресою була зареєстрована одна (а.с. 65).
Згідно зі статтею 1216 ЦК України спадкуванням є перехід прав та обов`язків (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців).
Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою. Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частини перша, друга статті 1220 ЦК України).
Частиною першою та другою статті 1269 ЦК України передбачено, що спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу або в сільських населених пунктах – уповноваженій на це посадовій особі відповідного органу місцевого самоврядування заяву про прийняття спадщини. Заява про прийняття спадщини подається спадкоємцем особисто.
На підставі ч. 1 ст. 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини.
Позивач ОСОБА_1 , як спадкоємець за законом, звернувся до приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Лапочки Р.О. з метою оформлення спадкових прав після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 .
Згідно з довідкою приватного нотаріуса Полтавського районного нотаріального округу Полтавської області Лапочки Р.О. №157/01-16 від 10.09.2025, за витягом зі Спадкового реєстру (спадкові справи та видані на їх підставі свідоцтва про право на спадщину) спадкова справа після померлої ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 не заводилася, свідоцтва про право на спадщину не видавалися. ОСОБА_1 відповідно до ст. 1272 ЦК України вважається таким спадкоємцем, що пропустив строк для прийняття спадщини та не прийняв її, та має право звернутися до суду з питання визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини (а.с. 63).
Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Відповідно до частини першої статті 16 ЦК України кожна особа має право в порядку, встановленому цим Кодексом, звернутися до суду за захистом своїх порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів.
Наслідки пропущення строку для прийняття спадщини визначені статтею 1272 ЦК України.
Відповідно до частини першої статті 1272 ЦК України, якщо спадкоємець протягом строку, встановленого статтею 1270 цього Кодексу, не подав заяву про прийняття спадщини, він вважається таким, що не прийняв її.
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
Суд зазначає, що поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є такі, що пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Відповідно до правових висновків, викладених у постанові Верховного Суду від 17.12.2021 року у справі №369/6254/19-ц, оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
Правила ч. 3 ст. 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть застосовуватися, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої заяви; 2) ці обставини визнані судом поважними.
Фактично, пропуск спадкоємцем строку для прийняття спадщини без поважних причин не свідчить про наявність у такого спадкоємця порушеного, невизнаного чи оспорюваного права, яке підлягає захисту в судовому порядку (висновок Верховного Суду у постанові від 01.06.2022 у справі №148/1805/20).
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема такі: тривала хвороба спадкоємців; велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; перебування спадкоємців на службі у складі Збройних Сил України; необізнаність спадкоємців про наявність заповіту тощо.
У залежності від конкретних обставин справи суд може визнавати ті чи інші причини пропуску строку як поважними, так і такими, що не перешкоджали особі звернутися із відповідною заявою в межах визначеного законом строку. Визначальним у такому випадку є саме критерій наявності об`єктивних, непереборних та істотних труднощів для спадкоємця.
Для вирішення питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини стосується періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду.
У постанові Верховного Суду в справі № 681/203/17-ц зазначено, що вирішуючи питання поважності причин пропущення шестимісячного строку, визначеного статтею 1270 ЦК України, для прийняття спадщини, суд має враховувати, що такі причини визначаються в кожному конкретному випадку з огляду на обставини справи. Принцип «пропорційності» тісно пов`язаний із принципом верховенства права: принцип верховенства права є фундаментом, на якому базується принцип «пропорційності», натомість принцип «пропорційності» є умовою реалізації принципу верховенства права і водночас його необхідним наслідком. Судова практика ЄСПЛ розглядає принцип «пропорційності» як невід`ємну складову та інструмент верховенства права, зокрема й у питаннях захисту права власності.
Дотримання принципу пропорційності передбачає, що втручання у право власності, навіть якщо воно здійснюється згідно з національним законодавством і в інтересах суспільства, все одно буде порушенням статті 1 Першого Протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, якщо не було дотримано розумної пропорційності між втручанням у право особи та інтересами суспільства. Ужиті державою заходи мають бути ефективними з точки зору розв`язання проблеми суспільства і водночас пропорційними щодо прав приватних осіб. Оцінюючи пропорційність, потрібно визначити, чи можливо досягти легітимної мети за допомогою заходів, які були б менш обтяжливими для прав і свобод заінтересованої особи, оскільки обмеження не повинні бути надмірними або такими, що є більшими, ніж потрібно для реалізації поставленої мети.
За конкретних фактичних обставин кожної справи пропуск строку для прийняття спадщини суд має оцінювати з урахуванням тривалості такого пропуску та загальних засад цивільного законодавства, як-от розумність, добросовісність та справедливість. Головною ознакою поважних причин такого пропуску є те, що вони унеможливлюють своєчасне звернення із заявою про прийняття спадщини.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду із позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Згідно з довідкою про безпосередню участь особи у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України №1572/5568 від 11.12.2024, старший лейтенант ОСОБА_4 дійсно в період з 24.02.2022 по 29.08.2022, з 05.09.2022 по 16.11.2022, з 22.11.2022 по 31.01.2023, з 29.09.2024 по 22.10.2024 брав участь у заходах, необхідних для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави у зв`язку з військовою агресією російської федерації проти України, перебуваючи в м. Харків, м. Барвінкове Харківської області, м. Слов`янськ Донецької області, м. Часів Яр Донецької області, с. Ясна Поляна, с. Розлив Волноваського району Донецької області (а.с. 69, 70).
Відповідно до військово-облікового документу №280220231455472200089, виданого військовозобов`язаному ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , строк проходження військової служби, базової військової підготовки, навчальних зборів за мобілізацією з 24.02.2022 по 23.12.2024, ОСОБА_1 виключено 24.12.2024 з військового обліку по досягненню граничного віку (а.с. 71-72).
Проаналізувавши встановлені обставини у справі, оцінивши надані в силу положень ст. 76 ЦПК України докази в їх сукупності, суд вважає, що позивач пропустив строк прийняття спадщини з поважних причин після смерті матері – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , оскільки не мав об`єктивної можливості для подачі нотаріусу заяви про прийняття спадщини.
Прийняття спадщини як за заповітом, так і за законом є правом спадкоємця й залежить виключно від його власної волі. Вчинення або невчинення спадкоємцем дій, з якими законодавець пов`язує прийняття спадщини, має визначальне значення для висновку про дотримання ним процедури входження у спадкування і кінцево дає відповідь на питання про прийняття спадщини. Для прийняття спадщини необхідне волевиявлення спадкоємця і здійснення ним певних дій.
Пропуск такого строку, позбавляє спадкоємця можливості прийняти спадщину через нотаріуса і потребує пред`явлення ним позову про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
Позивач в іншому порядку, ніж судовий, не може захистити свої права на прийняття спадщини, а завданням судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд та вирішення цивільної справи з метою захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб. 
При оцінці встановлених обставин, суд враховує не тільки умови застосування правил ч. 3 ст. 1272 Цивільного кодексу України, але і загальні засади цивільного судочинства та європейські принципи, зокрема, принцип верховенства права з його складовими.
Вказана правова позиція висловлена Верховним Судом України в постанові від 23.08.2017 у справі №1320цс17.
У зв`язку з викладеним, оскільки позивач пропустив встановлений законом строк подачі заяви з поважних причин після смерті матері – ОСОБА_3 , суд приходить до висновку про наявність підстав для задоволення позову в цій частині, й позивачу необхідно визначити додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини після смерті матері – ОСОБА_3 у три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
Щодо визначення ОСОБА_1 додаткового строку у три місяці для подання заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька – ОСОБА_2 , суд приходить до наступного висновку.
Обов`язок доведення поважності пропущеного строку покладається на спадкоємця.
Оцінюючи доводи позовної заяви та надані докази, суд зазначає, що, в порушення вимог ст. 81 ЦПК України, існування таких об`єктивних, непереборних, пов`язаних з істотними труднощами для позивача як спадкоємця після смерті батька щодо подачі заяви про прийняття спадщини причин, позивач не довів.
Так, шестимісячний строк для прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 закінчився 20 грудня 2019 року.
У матеріалах справи відсутні докази звернення до нотаріуса з заявою про прийняття спадщини після смерті ОСОБА_2 .
На підтвердження поважності причин пропуску, визначеного частиною першою статті 1270 ЦК України строку для прийняття спадщини та підтвердження об`єктивної неможливості прийняття спадщини, позивач не навів жодних обґрунтованих підстав, не надав жодного належного та допустимого доказу та під час розгляду справи стороною позивача не було подано жодних клопотань про витребування таких доказів.
Оцінка поважності причин пропуску строку звернення із заявою про прийняття спадщини повинна, у першу чергу, стосуватися періоду від моменту відкриття спадщини й до спливу шестимісячного строку, встановленого законом для її прийняття. Саме протягом цього періоду мають існувати об`єктивні та істотні перешкоди для прийняття спадщини. Інші періоди досліджуються, якщо ці перешкоди почали існувати протягом шестимісячного строку та тривали до моменту звернення до нотаріуса або до суду (правовий висновок Верховного Суду у постанові від 17.08.2023 у справі №626/274/22).
З огляду на зазначені обставини та зважаючи на те, що позивачем не доведено наявності поважних причин пропуску строку для подачі заяви про прийняття спадщини після смерті батька – ОСОБА_2 , які були б пов`язані з об`єктивними, непереборними та істотними труднощами для спадкоємця, що унеможливили звернення до нотаріуса у визначений ч. 1 ст. 1270 ЦК України строк, суд приходить до висновку, що в задоволенні позову в цій частині необхідно відмовити.
Завданням цивільного судочинства є справедливий, неупереджений та своєчасний розгляд і вирішення цивільних справ з метою ефективного захисту порушених, невизнаних або оспорюваних прав, свобод чи інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб, інтересів держави (ч. 1 ст. 2 ЦПК України).
Керуючись ст. ст. 10-13, 81, 89, 141, ч. 2 ст. 247, 264, 268 ЦПК України, ст. ст. 1270, 1272 ЦК України, суд
УХВАЛИВ:
Позов ОСОБА_1 до Котелевської селищної ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, – задовольнити частково.
Визначити ОСОБА_1 додатковий строк для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті матері – ОСОБА_3 , ІНФОРМАЦІЯ_2 , яка померла ІНФОРМАЦІЯ_1 , терміном три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили.
У задоволенні позову про визначення ОСОБА_1 додаткового строку для подання ним заяви про прийняття спадщини, яка відкрилася після смерті батька – ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_3 , терміном три місяці з дня набрання рішенням суду законної сили, – відмовити.
Рішення може бути оскаржено в апеляційному порядку, шляхом подачі апеляційної скарги безпосередньо до Полтавського апеляційного суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.
Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано. У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови суду апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Позивач – ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_5 , зареєстрований за адресою: АДРЕСА_3 , реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_5 .
Відповідач – Котелевська селищна рада Полтавської області, місцезнаходження: вул. Полтавський шлях, буд. 221, селище Котельва, Полтавський район, Полтавська область, поштовий індекс 38600, код ЄДРПОУ 13955812.
Третя особа, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору – приватний нотаріус Полтавського районного нотаріального округу Лапочка Раїса Олексіївна, місцезнаходження: вул. Полтавський шлях, буд. 210А, селище Котельва, Полтавський район, Полтавська область, поштовий індекс 38600.
Повне судове рішення складено 24.04.2026.

Суддя А.В. Шолудько