ЛЬВІВСЬКИЙ ОКРУЖНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

Р І Ш Е Н Н Я
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
09 березня 2026 року	справа № 380/17805/25	
м. Львів
Львівський окружний адміністративний суд у складі головуючої судді Качур Р.П., розглянув за правилами спрощеного позовного провадження адміністративну справу за позовом ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області про визнання протиправним наказу, поновлення на роботі,-
ВСТАНОВИВ:
На розгляд Львівського окружного адміністративного суду надійшов адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції у Львівській області, у якому з урахуванням заяви про уточнення позовних вимог, просить:
- визнати протиправним та скасувати пункт 1 наказу Головного управління Національної поліції у Львівській області «Про порушення службової дисципліни та застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських ГУНП у Львівській області» від 14.08.2025 року №3564, в частині застосування до заступника начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції №1 Золочівського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 (0063420), дисциплінарного стягнення звільнення зі служби в поліції;
- визнати протиправним та скасувати наказ Головного управління Національної поліції у Львівській області «Про особовий склад» від 15.09.2025 року №628 о/с про звільнення відповідно до Закону України «Про Національну поліцію» зі служби в поліції за пунктом 6 частини 1 статті 77 (у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України) підполковника поліції ОСОБА_1 (0063420), заступника начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції №1 Золочівського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області, з 15 вересня 2025 року;
- поновити підполковника поліції ОСОБА_1 на посаді заступника начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції №1 Золочівського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області з 15 вересня 2025 року;
- стягнути з Головного управління Національної поліції у Львівській області на користь ОСОБА_1 середній заробіток за час вимушеного прогулу з 15 вересня 2025 року.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що суб`єкт владних повноважень повинен довести суду правомірність свого рішення належними, допустимими та достовірними доказами, зокрема матеріалами службового розслідування.
Ухвалою суду від 05.09.2025 у справі було відкрито провадження в порядку спрощеного провадження без повідомлення (виклику) сторін, за наявними у справі матеріалами.
Відповідач позов не визнав, надіслав відзив на позов, в якому проти позову заперечив, вказав, що підставою для видання оскаржуваного наказу послужило службове розслідування, проведене за повідомленням зі служби 102, а саме: 12.05.2025 о 05:19 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 12.05.2025 о 05:16 за адресою: Золочівський район м. Броди, вулиця Кафе, черговий лікар Шептицької лікарні повідомила Грабовська, що побили працівника поліції біля ресторану "Форест парк", якого доставила ШМД о 03.35, а саме заступника начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає смт. Лопатин вул. Кравців 4а, із діагнозом: ЗЧМТ струс головного мозку, параорбітальна гематома з права, садна обох колінних суглобів, алкогольне сп?яніння клінічно, госпіталізований в нейрхірургію. 
Дане повідомлення зареєстровано в ІКС ІПНП відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області за № 3980 від 12.05.2025 Також, 11.05.2025 у відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП зі служби « 102» надійшло повідомлення про те, що 11.05.2025 о 22:56 за адресою: Золочівський район м. Броди, заявниця повідомила про те, що біля закладу ресторан «Форест Парк» відбувається бійка, більше 10 учасників бійки. Небезпечних предметів немає, ШМД не потрібно. Дане повідомлення зареєстровано в ІКС ІПНП відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області за № 3978 від 11.05.2025. 
Оглядом матеріалів ІКС ІПНП від 11.05.2025 № 3978 та від 12.05.2025 № 3980 встановлено, що ОСОБА_2 (син ОСОБА_1 ) звернувся із письмовою заявою про припинення розгляду звернення на лінію « 102», оскільки будь-яких претензій до нікого не має. 
Разом з цим встановлено, що будь-яких інших заяв від учасників події, не надходило, після чого дані матеріали ЄО здано в архів відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП. Крім цього, дисциплінарною комісією в ході огляду ІКС ІПНП встановлено, що від підполковника поліції ОСОБА_1 11 та 12 травня 2025 року будь-яких повідомлень на лінію « 102» з приводу конфлікту (бійки) не надходило та останній з відповідними рапортами про таку подію до відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП та Золочівського РВП ГУНП не звертався. 
З метою дослідження обставин події, яка відбулася 11.05.2025 за участі підполковника поліції ОСОБА_1 , 13.05.2025 дисциплінарною комісією отримано відеозапис з камер зовнішнього відеоспостереження, розташованих на території відпочинкового закладу «Форест парк», розташованого в селі Пониквиця Золочівського району Львівської області. Під час перегляду відео-файлів із цифрових відеокамер ресторанного комплексу «Форест-Парк», встановлено, що 11.05.2025 в період часу з 22:30 до 22:50 підполковник поліції ОСОБА_1 перебуваючи на вулиці в цивільному одязі біля приміщення закладу, поводив себе агресивно, розмахував руками, штовхався та під час виниклого конфлікту наносив удари відвідувачам закладу, при цьому, будучи поліцейським, будь-яких дій чи заходів, щодо припинення бійки чи конфліктної ситуації, не вживав. 
В ході проведення службового розслідування встановлено, що згідно графіку чергувань відповідальних по відділенню поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП на травень місяць 2025 року, затвердженого начальником відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП підполковником поліції ОСОБА_3 та книги нарядів (інв. № 541 від 16.03.2025) цього ж підрозділу поліції, підполковник поліції ОСОБА_1 10.05.2025 та 11.05.2025 на добове чергування відповідальним по підрозділу не заступав.
З матеріалів справи встановлено, що за висновком службового розслідування відповідачем визначено вчинення позивачем дисциплінарного проступку такого як порушення службової дисципліни, що виразилось у відсутності на службі без поважних причин в умовах воєнного стану. 
Вказав, що позивача звільнено зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення, а не за прогул без поважних причин, що виключає можливість застосування до спірних правовідносин положень загального трудового законодавства…». Враховуючи вищевикладене, дисциплінарною комісією звернуто увагу, що відповідно до пунктів 1, 2, 3.1, 3.2 Додатку № 1 до наказу ГУНП у Львівській області від 25.11.2022 № 3343 «Про затвердження Правил внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області», початок робочого дня о 09:00, обідня перерва тривалістю 45 хвилин: з 13:00 до 13:45, закінчення робочого дня (в понеділок, вівторок, середа, четвер) о 18:00 та в (п`ятницю) о 16:45. 
Відповідно до ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни. 
Підпунктом 2 пункту 1 резолютивної частини наказу Національної поліції України № 507 від 19.07.2022 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» визначено застосовувати за результатами службових розслідувань за фактами причетності до скоєння корупційних кримінальних правопорушень, незаконного застосування табельної вогнепальної зброї або її втрати в умовах, що не пов`язані з веденням бойових дій, дорожньо-транспортних пригод з тяжкими наслідками, а також випадками керування транспортними засобами в стані (або ознаками) сп`яніння, перебування на службі в стані сп`яніння, безпідставної відсутності на робочому місці (на службі) більше ніж добу до винних найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності – звільнення зі служби в поліції. 
Разом із тим, відповідно до ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія врахувала характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. Окрім цього, відповідно до пп. 1.1 п. 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» № 1470 від 27.04.2023 визначено, що кожен поліцейський органів та підрозділів ГУНП у Львівській області зобов`язаний: професійно виконувати службові обов`язки, в т.ч. передбачені ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, а також вимоги посадових інструкцій (функціональних обов`язків) згідно займаної посади. Діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами. Звертаємо увагу, що відповідно до п.1 наказу ГУНП у Львівській області № 2031 від 22.07.2022 «Про заходи забезпечення дотримання внутрішнього розпорядку дня поліцейськими та впорядкування обліку поліцейських ГУНП у Львівській області, які тимчасово непрацездатні» (далі – наказ № 2031) поліцейським структурних підрозділів ГУНП у Львівській області, у випадку погіршення стану здоров`я, що унеможливлює виконання службових обов`язків, та/або звернення до лікувального закладу, планової та позапланової госпіталізації, диспансеризації чи перебування на амбулаторному у медичних установах України, а також у разі зміни режиму (стаціонарний, амбулаторний чи інший) та місця лікування (у зв`язку із переходом у іншу медичну установу), невідкладно повідомляти безпосереднього керівника або старшого прямого начальника мобільним зв`язком чи іншим доступним способом не пізніше 24 годин з моменту поставлення на лікування – ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» за контактними номерами телефону (032) 258- 6903, (032) 258-6925. 
Таким чином, в ході проведення службового розслідування встановлено, що факти порушень, які стали підставою призначення та проведення службового розслідування знайшли своє підтвердження. 
За грубе порушення службової дисципліни, зокрема недотримання вимог пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва та поваги і не порушення прав і свобод людини, пунктів 3, 4, 7, 8, 13, частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пункту 6 Розділу II «Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події», затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, який зареєстровано у Міністерстві юстиції України 05 березня 2019 року за № 223/33194, пункту 1, підпунктів 3.1 та 3.2 пункту 3 Правил внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 25.11.2022 № 3343 та підпунктів 1.1, 1.3, 1.4 та 1.12 пункту 1 наказу ГУНП від 27.04.2023 № 1470 «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», на підставі пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, застосовано до заступника начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції № 1 Золочівського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 (0063420), дисциплінарне стягнення – звільнення зі служби в поліції. 
Просив відмовити у задоволенні позову.
Позивачем надано суду додаткові пояснення у справі, в яких вказав, що не погоджується із мотивами та висновками, вказаними у матеріалах службового розслідування, на підставі яких відповідач ГУНП у Львівській області вважає доведеним факт грубого порушення службової дисципліни позивачем, у зв`язку з чим прийнято оскаржувані накази. В ході службового розслідування, не повністю з`ясовано обставини, що мають значення для справи, недоведено обставин, що мають значення для справи, які відповідач визнав встановленими, та порушено норми процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи у дисциплінарному провадженні, а саме: 11.05.2025 року позивач підполковник поліції ОСОБА_1 на добове чергування відповідальним по підрозділу не заступав, згідно графіку чергувань відповідальних по відділенню поліції №1 Золочівського РВП ГУНП на травень 2025 року, затвердженого начальником відділення поліції №1 Золочівського РВП ГУНП підполковником поліції ОСОБА_3 та книги нарядів (інв. №541 від 16.03.2025) цього ж підрозділу поліції. Позивач ОСОБА_1 надав пояснення, в якому вказав, що 11.05.2025 року він разом зі своєю дружиною ОСОБА_4 , сином ОСОБА_2 , дочкою ОСОБА_5 та іншими родичами святкували Перше Причастя племінниці в ресторанному комплексі «Форест-Парк» в селі Пониквиця Золочівського району Львівської області. Близько 22:00 год. вони закінчили святкування, тому син ОСОБА_6 вийшов на автостоянку подивитись, чи прибув автомобіль. А коли повернувся до закладу, то повідомив батьку, що невідомий чоловік без причини вдарив його в плече. Щоб з`ясувати причину, позивач вийшов із закладу і запитав у того чоловіка, як пізніше з`ясувалось ОСОБА_7 , чому той вдарив його сина. До розмови приєднались ще близько трьох-чотирьох чоловіків, чиї особи позивачу не відомі, в тому числі як пізніше з`ясувалось ОСОБА_8 . В подальшому розмова тривала близько п`яти хвилин, упродовж якої позивач поводив себе ввічливо та тактовно. А коли позивач сказав, що вважає за необхідне повідомити про подію на лінію 102, то один із співрозмовників вихопив у нього телефон, а інші схопили позивача за одяг і кілька разів штовхнули на землю. Тоді із закладу вийшли родичі позивача та інші відвідувачі закладу, які просили припинити конфлікт. Позивач також просив припинити конфлікт, у відповідь на агресивні жести відходив кілька кроків назад, чим демонстрував небажання брати участь в суперечці, попросив сина піти в автомобіль. В подальшому, усі родичі позивача пішли на автостоянку, а інші особи пішли в приміщення закладу, і при цьому повідомили, що передали телефон позивача комусь із його родичів. Коли позивач з родиною перебували на автостоянці, до них підбігли ОСОБА_9 та ОСОБА_8 , до яких пізніше приєднались інші невідомі особи, і нанесли численні побої позивачу. Через запаморочення в голові та втрату свідомості, позивач не міг самостійно повідомити про подію на лінію 102, тому попросив про це дружину. На виклик прибули поліцейські СРПП ВП №1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області, в ході розмови з якими позивач ОСОБА_1 повідомив обставини події, в тому числі про отримані ним тілесні ушкодження, інформацію про осіб, причетних до вчинення правопорушення, а також повідомив своє звання, посаду та місце служби в поліції. В подальшому, через погане самопочуття позивач знаходився в автомобілі, і йому не відомо, від кого працівниками поліції отримано заяви та пояснення. Після прибуття додому, стан здоров`я позивача різко погіршився, і ШМД його доставлено до Шептицької центральної міської лікарні з діагнозом: «ЗЧМТ, струс мозгу, враховуючи болі в голові та втрати свідомості зі слів дружини, множинні забої тіла». Позивач повідомив медичним працівникам обставини отримання ним тілесних ушкоджень, а також своє звання, посаду та місце служби в поліції, про що лікарем повідомлено на лінію 102. Наряд поліції, залучений до оперативного реагування на таке повідомлення, до закладу охорони здоров`я за місцем лікування позивача не прибував, і жодним чином не з`ясовував у позивача обставин події. На час поступлення в медичний заклад, позивачу не було запропоновано пройти огляд на стан сп`яніння, і не було здійснено забір крові для аналізу на етанол. Додатково позивач повідомив, що в стані сп`яніння не перебував, оскільки напередодні був на сімейному релігійному святі, і алкоголю не вживав. У зв`язку зі станом здоров`я, період непрацездатності позивача тривав з 12.05.2025 по 13.09.2025 року, що підтверджено відповідними медичними документами. Про кожен епізод непрацездатності, місце, підставу та період лікування позивач повідомляв своєму безпосередньому начальникові та до відділу кадрів засобами телефонного зв`язку. Під час лікування позивач не отримував жодних повісток для надання пояснень у зв`язку з проведенням відносно нього службового розслідування. 
Із обставинами, які були встановлені в ході службового розслідування позивач не погоджується, та просить визнати протиправними і скасувати прийняті на їх підставі накази.
Вказав на порушення порядку застосування дисциплінарного стягнення у період воєнного стану, що також свідчить про протиправність оскаржуваного наказу і є самостійною і достатньою підставою для його скасування.
Суд з`ясував зміст позовних вимог, дослідив долучені до матеріалів справи письмові докази, оцінив їх в сукупності та встановив такі фактичні обставини справи та відповідні правовідносини.
Позивач – заступник начальника відділення поліції з превентивної діяльності № 1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області.
Відповідно до наказу ГУНП у Львівській області №176 від 13.05.2025 “Про призначення службового розслідування” призначено службове розслідування.
Наказ обґрунтований тим, що 12.05.2025 о 05:19 надійшло повідомлення зі служби 102 про те, що 12.05.2025 о 05:16 за адресою: Золочівський район м. Броди, вулиця Кафе, черговий лікар Шептицької лікарні Грабовська повідомила, що побили працівника поліції біля ресторану "Форест парк", якого доставила ШМД о 03.35, а саме заступника начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає АДРЕСА_1 , із діагнозом: ЗЧМТ струс головного мозку, параорбітальна гематома з права, садна обох колінних суглобів, алкогольне сп`яніння клінічно, госпіталізований в нейрхірургію. у формі письмового провадження за фактом можливих порушень службової дисципліни зі сторони окремих працівників поліції ГУНП у Львівській області.
Враховуючи те, що в діях окремих працівників відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області, вбачаються можливі ознаки дисциплінарного проступку, а саме протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконання чи неналежне виконання обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушення обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також вчинення дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до Наказу № 189 від 27.05.2025 Про продовження терміну проведення службового розслідування термін проведення службового розслідування продовжено на 15 днів.
За результатами службового розслідування складено Висновок службового розслідування за фактом порушення службової дисципліни окремими працівниками відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області від 13.08.2025.
Відповідно до вказаного висновку службового розслідування встановлено таке.
За повідомленням зі служби 102 вказано, що 12.05.2025 о 05:16 за адресою: Золочівський район м. Броди, вулиця Кафе, черговий лікар Шептицької лікарні Грабовська повідомила, що побили працівника поліції біля ресторану "Форест парк", якого доставила ШМД о 03.35, а саме заступника начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1 , який проживає АДРЕСА_1 , із діагнозом: ЗЧМТ струс головного мозку, параорбітальна гематома з права, садна обох колінних суглобів, алкогольне сп`яніння клінічно, госпіталізований в нейрхірургію. 
Також, 11.05.2025 у відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП зі служби « 102» надійшло повідомлення про те, що 11.05.2025 о 22:56 за адресою: Золочівський район м. Броди, заявниця повідомила про те, що біля закладу ресторан «Форест Парк» відбувається бійка, більше 10 учасників бійки. Небезпечних предметів немає, ШМД не потрібно. Дане повідомлення зареєстровано в ІКС ІПНП відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області за № 3978 від 11.05.2025. Оглядом матеріалів ІКС ІПНП від 11.05.2025 № 3978 та від 12.05.2025 № 3980 встановлено, що ОСОБА_2 (син ОСОБА_1 ) звернувся із письмовою заявою про припинення розгляду звернення на лінію « 102», оскільки будь-яких претензій до нікого не має. 
Разом з цим встановлено, що будь-яких інших заяв від учасників події, не надходило, після чого дані матеріали ЄО здано в архів відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП. 
Крім цього, дисциплінарною комісією в ході огляду ІКС ІПНП встановлено, що від підполковника поліції ОСОБА_1 11 та 12 травня 2025 року будь-яких повідомлень на лінію « 102» з приводу конфлікту (бійки) не надходило та останній з відповідними рапортами про таку подію до відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП та Золочівського РВП ГУНП не звертався. 
З метою дослідження обставин події, яка відбулася 11.05.2025 за участі підполковника поліції ОСОБА_1 , 13.05.2025 дисциплінарною комісією отримано відеозапис з камер зовнішнього відеоспостереження, розташованих на території відпочинкового закладу «Форест парк», розташованого в селі Пониквиця Золочівського району Львівської області. 
З відео-файлів із цифрових відеокамер ресторанного комплексу «Форест-Парк» комісія встановила, що 11.05.2025 в період часу з 22:30 до 22:50 підполковник поліції ОСОБА_1 перебуваючи на вулиці в цивільному одязі біля приміщення закладу, поводив себе агресивно, розмахував руками, штовхався та під час виниклого конфлікту наносив удари відвідувачам закладу, при цьому, будучи поліцейським, будь-яких дій чи заходів, щодо припинення бійки чи конфліктної ситуації, не вживав. 
У висновку також вказано, що в ході розгляду матеріалів ЄО, зареєстрованих в ІКС ІПНП Шептицького РВП ГУНП від 12.05.2025 № 4602, працівниками Шептицького РВП ГУНП 12.05.2025 за № 4602/61/01/16 директору КНП «ЦМЛ ШМР» надіслано запит з метою отримання інформації про те, чи перебував гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 у стані алкогольного сп`яніння та чи відбирались зразки крові у останнього, з метою встановлення рівня етанолу в крові. 
14.05.2025 за № 1344 на адресу Шептицького РВП ГУНП надійшла відповідь про те, що гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , з 12.05.2025 на момент надання відповіді знаходиться на стаціонарному лікуванні в нейрохірургічному відділенні. Факт алкогольного сп`яніння встановлений клінічно без забору крові. 
Водночас, за № 255746-2025 від 08.08.2025 директору КНП «Центральна міська лікарня Шептицької міської ради» надіслано запит щодо отримання інформації про те, чи поступав до КНП «ЦМЛ ШМР» гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 та якщо так, то з яким діагнозом, період перебування на лікуванні. 
Крім цього, запитувалась інформація про те, чи відбиралась кров на етанол. 11.08.2025 на адресу Золочівського РВП ГУНП з КНП «ЦМЛ ШМР» надійшов лист про те, що гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , 12.05.2025 о 03:35 поступив в приймальне відділення з діагнозом: «ЗЧМТ», Струс головного мозку, Параорбітальна гематома справа. Садна обох колінних суглобів. Алкогольне сп`яніння клінічно». Госпіталізований в нейрохірургічне відділення. З 12.05.2025 по 16.05.2025 знаходився на стаціонарному лікуванні в нейрохірургічному відділенні з діагнозом: «ЗЧМТ. Струс головного мозку. Множинні забої тіла. Алкогольне сп`яніння (клінічно). ХОЗЛ група В, загострення. ЛН І ст. ВСД по змішаному типу». На час поступлення ОСОБА_1 аналіз на етанол не проводився у зв`язку із відмовою хворого. Забір крові був здійснений по запиту № 4602/61/01/16 від 12.05.2025. 
Також, дисциплінарною комісією встановлено, що відповідно до відомостей про ознайомлення особового складу ВНП № 1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області від 18.04.2024 підполковник поліції ОСОБА_1 ознайомлений із вимогами наказу ГУНП № 1470 від 27.04.2023 «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування». Встановлено, що підполковника поліції ОСОБА_1 попереджено про неприпустимість випадків вчинення порушень службової дисципліни, як у робочий та позаробочий час. Із вказаним попередженням підполковник поліції ОСОБА_1 ознайомлений, про що засвідчив особистим підписом в «Розписці – Попередженні - Зобов`язанні» від 09.01.2025 (а.с. 64).
Також службовим розслідуванням встановлено, що підполковник поліції ОСОБА_1 з 09:00 по 18:00 12.08.2025 та з 09:00 по 17:00 13.08.2025 у приміщення підрозділу поліції не прибув, у зв`язку з чим з метою встановлення місця знаходження підполковника поліції ОСОБА_1 начальником відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП полковником поліції Мархонем А.П. 13.08.2025 здійснено телефонні дзвінки на абонентський № НОМЕР_1 , яким користується ОСОБА_1 , де в ході телефонної розмови останній повідомив, що знаходиться на стаціонарному лікуванні, однак не повідомив медичної установи де проходить курс лікування та встановлений медичний діагноз. У зв`язку з невиходом та відсутністю на службі підполковника поліції ОСОБА_1 з 09:00 по 18:00 12.08.2025 та з 09:00 по 17:00 13.08.2025, начальником відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП у Львівській області полковником поліції ОСОБА_10 подано відповідні рапорти, після чого окремими працівниками Золочівського РВП ГУНП у Львівській області складено акти про відсутність підполковника поліції ОСОБА_1 на службі: вих. № 69 від 12.08.2025; вих. № 71 від 12.08.2025; вих. № 73 від 13.08.2025. Також факти відсутності на робочому місці підполковника поліції ОСОБА_1 підтверджуються стройовими записками від 12.08.2025 та від 13.08.2025. 
Враховуючи вищевикладене, дисциплінарною комісією звернуто увагу, що відповідно до пунктів 1, 2, 3.1, 3.2 Додатку № 1 до наказу ГУНП у Львівській області від 25.11.2022 № 3343 «Про затвердження Правил внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області», початок робочого дня о 09:00, обідня перерва тривалістю 45 хвилин: з 13:00 до 13:45, закінчення робочого дня (в понеділок, вівторок, середа, четвер) о 18:00 та в (п`ятницю) о 16:45. 
Зі змісту Висновку судом встановлено, що дисциплінарною комісією з метою дослідження обставин події, яка відбулася 11.05.2025 за участі позивача, отримано письмові пояснення старшого лейтенанта поліції ОСОБА_11 та капітана поліції ОСОБА_12 , які були скеровані на повідомлення зі служби 102. Останні пояснили, що на території закладу, де відбувся конфлікт, нарядом поліції було виявлено підполковника поліції ОСОБА_1 , який зі слів працівників СРПП учасником конфлікту не був, до прибувшого наряду поліції не звертався та будь-якого діалогу з поліцейськими не мав.
Після наступного повідомлення на службу 102 з Шептицької районної лікарні про те, що позивача доставлено ШМД з тілесними ушкодженнями, які він отримав під час бійки на території ресторанного комплексу Форест парк» повідомлено чергового Шептицького РВП ГУНП для скерування СОГ до позивача для встановлення всіх обставин отримання тілесних ушкоджень.
Також комісією було опитано лікаря-ординатора нейрохірургічного відділення Шептицької ЦМЛ Шептицького району Львівської області , який повідомив про діагноз, про те, що протипоказань для дачі пояснень позивачем немає. Первинним записом лікарів приймального відділення потерпілого зафіксовано клінічно алкогольне сп`яніння.
Також дисциплінарною комісією встановлено, що підполковник поліції ОСОБА_1 не прибув з 09:00 по 18:00 12.08.2025 та з 09:00 по 17:00 у приміщення підрозділу поліції у зв`язку з чим з метою встановлення місцязнаходження підполковника поліції ОСОБА_1 начальником відділення поліції № 1 Золочівського РВП ГУНП полковником поліції ОСОБА_10 13.08.2025 здійснено телефонні дзвінки на абонентський номер , ким користується ОСОБА_1 де в ході телефонної розмови повідомив, що знаходиться на стаціонарному лікуванні, однак не повідомив медичної установи де проходить курс лікування, тому складено акти про відсутність підполковника поліції ОСОБА_1 на службі: № 69 від 12.08.2025; № 71 від 12.08.2025, № 73 від 13.08.2025.
Для встановлення місця перебування, з`ясування причин неприбуття на службу та отримання письмових пояснень дисциплінарною комісією здійснювався виїзд за місцем проживання позивача.
За даною адресою були відсутні будь-які громадяни в тому числі і позивач, при здійсненні телефонного дзвінка, останній слухавки не взяв. На телефонний дзвінок не відповіла і дружина позивача, син вказав що батько перебуває на лікуванні, де саме не повідомив.
Згідно службової характеристики, підполковник поліції ОСОБА_1 за час служби в Національній поліції та в займаній посаді зарекомендував себе посередньо. Свої функціональні обов`язки знає, однак їх виконує не завжди в повному обсязі. Вміє виконувати свою роботу, однак не завжди на високому професійному рівні, вміє планувати складну роботу, однак не доводить її до логічного завершення. Накази, інструкції та інші нормативні документи, які регламентують діяльність поліції знає і правильно використовує у своїй службовій діяльності.
Таким чином, в ході проведення службового розслідування комісією встановлено, що факти порушень, які стали підставою призначення та проведення службового розслідування знайшли своє підтвердження. 
За грубе порушення службової дисципліни, зокрема недотримання вимог пунктів 1, 2, 3 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», в частині неухильного дотримання положень Конституції України, законів України та нормативно-правових актів, які регламентують діяльність поліції, професійного виконання своїх службових обов`язків відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва та поваги і не порушення прав і свобод людини, пунктів 3, 4, 7, 8, 13, частини 3 статті 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, пункту 6 Розділу II «Порядку ведення єдиного обліку в органах (підрозділах) поліції заяв і повідомлень про кримінальні правопорушення та інші події», затвердженого наказом МВС України від 08.02.2019 № 100, який зареєстровано у Міністерстві юстиції України 05 березня 2019 року за № 223/33194, пункту 1, підпунктів 3.1 та 3.2 пункту 3 Правил внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області, затвердженого наказом Головного управління Національної поліції у Львівській області від 25.11.2022 № 3343 та підпунктів 1.1, 1.3, 1.4 та 1.12 пункту 1 наказу ГУНП від 27.04.2023 № 1470 «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування», на підставі пункту 7 частини 3 статті 13 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, застосовано до заступника начальника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції № 1 Золочівського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 (0063420), дисциплінарне стягнення – звільнення зі служби в поліції.
Пунктом 1 Наказу ГУ НП у Львівській області № 3564 від 14.08.2025 «Про порушення службової дисципліни та застосування дисциплінарних стягнень до окремих поліцейських ГУНП у Львівській області» до заступника відділення поліції з превентивної діяльності відділення поліції № 1 Золочівського районного відділу поліції ГУНП у Львівській області підполковника поліції ОСОБА_1 застосовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення.
Наказом ГУ Національної поліції у Львівській області № 328 о/с від 15.09.2025 ОСОБА_1 реалізовано дисциплінарне стягнення у вигляді звільнення зі служби.
Позивач вважає накази про застосування дисциплінарного стягнення та звільнення зі служби протиправними, тому звернувся до суду з позовом.
Приймаючи рішення суд виходить з такого.
Згідно із ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. 
Відповідно до частини першої статті 17 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII "Про Національну поліцію" (далі – Закон № 580-VIII) передбачено, що поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції. 
Згідно з пунктами 1-2 частини першої статті 18 Закону № 580-VIII поліцейський зобов`язаний: неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського; професійно виконувати свої службові обов`язки відповідно до вимог нормативно-правових актів, посадових (функціональних) обов`язків, наказів керівництва. 
Відповідно до статті 19 Закону № 580-VIII у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону. 
Відповідно до ч. 1 ст. 59 Закону № 580-VIII, служба в поліції є державною службою особливого характеру, яка є професійною діяльністю поліцейських з виконання покладених на поліцію повноважень. Рішення з питань проходження служби оформлюються письмовими наказами по особовому складу на підставі відповідних документів, перелік та форма яких установлюються Міністерством внутрішніх справ України. Поліція забезпечує безперервне та цілодобове виконання своїх завдань. Кожен має право в будь-який час звернутися за допомогою до поліції або поліцейського. 
Поліція не має права відмовити в розгляді або відкласти розгляд звернень стосовно забезпечення прав і свобод людини, юридичних осіб, інтересів суспільства та держави від протиправних посягань з посиланням на вихідний, святковий чи неробочий день або закінчення робочого дня (ст.12 Закону № 580-VIII). 
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження, визначено Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15 березня 2018 року № 2337-VIII (далі - "Дисциплінарний статут"). 
Визначення службової дисципліни міститься у статті 1 Дисциплінарного статуту. 
Службова дисципліна – дотримання поліцейським Конституції і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників. 
Службова дисципліна базується на високій свідомості та зобов`язує кожну особу рядового і начальницького складу дотримуватися законодавства, неухильно виконувати вимоги Присяги працівника органів внутрішніх справ України, статутів і наказів начальників; захищати і охороняти від протиправних посягань життя, здоров`я, права та свободи громадян, власність, довкілля, інтереси суспільства і держави; поважати людську гідність, виявляти турботу про громадян і бути готовим у будь-який час надати їм допомогу; дотримуватися норм професійної та службової етики; берегти державну таємницю; у службовій діяльності бути чесною, об`єктивною і незалежною від будь-якого впливу громадян, їх об`єднань та інших юридичних осіб; стійко переносити всі труднощі та обмеження, пов`язані зі службою; постійно підвищувати свій професійний та культурний рівень; сприяти начальникам у зміцненні службової дисципліни, забезпеченні законності та статутного порядку; виявляти повагу до колег по службі та інших громадян, бути ввічливим, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, носіння встановленої форми одягу, вітання та етикету; з гідністю і честю поводитися в позаслужбовий час, бути прикладом у дотриманні громадського порядку, припиняти протиправні дії осіб, які їх учиняють; берегти та підтримувати в належному стані передані їй в користування вогнепальну зброю, спеціальні засоби, майно і техніку. 
Відповідно до частини другої статті 1 Дисциплінарного статуту службова дисципліна ґрунтується на створенні необхідних організаційних та соціально-економічних умов для чесного, неупередженого і гідного виконання обов`язків поліцейського, повазі до честі і гідності поліцейського, вихованні сумлінного ставлення до виконання обов`язків поліцейського шляхом зваженого застосування методів переконання, заохочення та примусу. Згідно з пунктами 1, 4, 6 частини третьої цієї ж статті службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених статтею 18 Закону України Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема: бути вірним Присязі поліцейського, мужньо і вправно служити народу України; під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння; утримуватися від дій, що перешкоджають іншим поліцейським виконувати їхні обов`язки, а також які підривають авторитет Національної поліції України. 
Статтею 11 Дисциплінарного статуту визначено, що за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. 
Дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції (стаття 12 Дисциплінарного статуту). 
Статтею 13 Дисциплінарного статуту визначено, що дисциплінарне стягнення є засобом підтримання службової дисципліни, що застосовується за вчинення дисциплінарного проступку з метою виховання поліцейського, який його вчинив, для безумовного дотримання службової дисципліни, а також з метою запобігання вчиненню нових дисциплінарних проступків. Дисциплінарне стягнення має індивідуальний характер та не застосовується до поліцейського, вина якого у вчиненні дисциплінарного проступку не встановлена у визначеному порядку або який діяв у стані крайньої необхідності чи необхідної оборони. До поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції. 
При цьому черговість накладення зазначених стягнень Дисциплінарним статутом не визначена, а тому рішення про застосування того чи іншого дисциплінарного стягнення на порушника приймається керівником на підставі рекомендацій викладених дисциплінарною комісією у висновку службового розслідування за умови його проведення. 
Статтею 21 Дисциплінарного статуту передбачено, що дисциплінарне стягнення застосовується не пізніше одного місяця з дня виявлення дисциплінарного проступку і не пізніше шести місяців з дня його вчинення шляхом видання дисциплінарного наказу. Перебування поліцейського на лікарняному (у період тимчасової непрацездатності) чи у відпустці не перешкоджає застосуванню до нього дисциплінарного стягнення. 
Аналіз наведених положень Дисциплінарного статуту є підставою для висновку про те, що дисциплінарна відповідальність поліцейського виникає у разі вчинення ним дисциплінарного проступку, який доведений матеріалами службового розслідування. 
У свою чергу, висновок за результатами службового розслідування повинен містити повне та об`єктивне дослідження обставин скоєння дисциплінарного проступку та встановлення наявності (або відсутності) вини порушника. 
Відповідно до статті 14 Дисциплінарного статуту підставою для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації (далі - повідомлення), рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції, за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку.
Частиною 4 статті 8 Закону № 580-VIII передбачено, що під час дії воєнного стану поліція діє згідно із призначенням та специфікою діяльності з урахуванням тих обмежень прав і свобод громадян, а також прав і законних інтересів юридичних осіб, що визначаються відповідно до Конституції України та Закону України «Про правовий режим воєнного стану». 
Відповідно до ст. 17 Закону України «Про основи національного спротиву», Національна поліція України бере участь у проведенні аналізу та оцінки обстановки, яка впливає на виконання завдань підпорядкованих сил і засобів, що залучаються до територіальної оборони та управління ними під час виконання завдань територіальної оборони. 
24.02.2022 Указом Президента України № 64/2022 «Про введення воєнного стану в Україні» введено в Україні воєнний стан із 05:30 год 24.02.2022 строком на 30 діб. Пунктом другим зазначеного Указу Президента України визначено Військовому командуванню (Генеральному штабу Збройних Сил України, Командуванню об`єднаних сил Збройних Сил України, командуванням видів, окремих родів військ (сил) Збройних Сил України, управлінням оперативних командувань, командирам військових з`єднань, частин Збройних Сил України, Державної прикордонної служби України, Державної спеціальної служби транспорту, Державної служби спеціального зв`язку та захисту інформації України, Національної гвардії України, Служби безпеки України, Служби зовнішньої розвідки України, Управління державної охорони України) разом із Міністерством внутрішніх справ України, іншими органами виконавчої влади, органами місцевого самоврядування запроваджувати та здійснювати передбачені Законом України «Про правовий режим воєнного стану» заходи і повноваження, необхідні для забезпечення оборони України, захисту безпеки населення та інтересів держави. 
В подальшому, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України, відповідно до пункту 20 частини першої статті 106 Конституції України, Закону України «Про правовий режим воєнного стану» відповідними Указами Президента України строк дії воєнного стану в Україні неодноразово продовжувався та триває на даний час. 
Законом України «Про Національну безпеку України» від 21 червня 2018 року № 2469-VIII визначаються та розмежовуються повноваження державних органів у сферах національної безпеки і оборони, створюється основа для інтеграції політики та процедур органів державної влади, інших державних органів, функції яких стосуються національної безпеки і оборони, сил безпеки і сил оборони, визначається система командування, контролю та координації операцій сил безпеки і сил оборони, запроваджується всеосяжний підхід до планування у сферах національної безпеки і оборони, забезпечуючи у такий спосіб демократичний цивільний контроль над органами та формуваннями сектору безпеки і оборони. 
Сектор безпеки і оборони України складається з чотирьох взаємопов`язаних складових: сили безпеки; сили оборони; обороннопромисловий комплекс; громадяни та громадські об`єднання, які добровільно беруть участь у забезпеченні національної безпеки. Функції та повноваження складових сектору безпеки і оборони визначаються законодавством України. 
До складу сектору безпеки і оборони входять: Міністерство оборони України, Збройні Сили України, Державна спеціальна служба транспорту, Міністерство внутрішніх справ України, Національна гвардія України, Національна поліція України, Державна прикордонна служба України, Державна міграційна служба України, Державна служба України з надзвичайних ситуацій, Служба безпеки України, Антитерористичний центр при Службі безпеки України, Служба судової охорони, Управління державної охорони України, Державна служба спеціального зв`язку та захисту інформації України, Апарат Ради національної безпеки і оборони України, розвідувальні органи України, центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну військово-промислову політику. 
Згідно зі статтею 1 Закону України від 12 травня 2015 року № 389-VIII «Про правовий режим воєнного стану» (далі - Закон № 389-VIII) воєнний стан - це особливий правовий режим, що вводиться в Україні або в окремих її місцевостях у разі збройної агресії чи загрози нападу, небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності та передбачає надання відповідним органам державної влади, військовому командуванню, військовим адміністраціям та органам місцевого самоврядування повноважень, необхідних для відвернення загрози, відсічі збройної агресії та забезпечення національної безпеки, усунення загрози небезпеки державній незалежності України, її територіальній цілісності, а також тимчасове, зумовлене загрозою, обмеження конституційних прав і свобод людини і громадянина та прав і законних інтересів юридичних осіб із зазначенням строку дії цих обмежень. 
У відповідності до Законів України «Про Національну поліцію», «Про правовий режим надзвичайного стану», Положення про Національну поліцію, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 № 877, Положення про Міністерство внутрішніх справ України, затверджене постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 року № 878, з метою забезпечення найшвидшої нормалізації оперативної обстановки і відновлення правопорядку, усунення загрози життю чи здоров`ю громадян, наказом Міністерства внутрішніх справ України № 1560 від 10.12.2015, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 05.01.2016 за № 12/28142 затверджено Інструкцію про порядок переведення органів Національної поліції України на посилений варіант службової діяльності. варіант) 
Відповідно до даної Інструкції посилений варіант службової діяльності (далі посилений - комплекс організаційно-правових, превентивних, профілактичних, оперативних та інших заходів, пов`язаних з особливим режимом виконання службових завдань і залученням значної кількості поліцейських з метою швидкої стабілізації оперативної обстановки, якщо наявними силами і засобами, що безпосередньо залучені до забезпечення публічної безпеки і порядку у повсякденному режимі несення служби, їх виконати неможливо. 
У разі введення надзвичайного стану в Україні чи в окремих її місцевостях строк уведення посиленого варіанта має відповідати строку, визначеному в Указі Президента України. Рішення щодо переведення на посилений варіант приймають: Голова НПУ або особа, яка виконує його обов`язки, - стосовно всіх поліцейських як у масштабі держави, так і в окремих її регіонах; начальники головних управлінь Національної поліції в Автономній Республіці Крим та місті Севастополі, областях, місті Києві (далі - ГУНП) або особи, які виконують їх обов`язки, - стосовно поліцейських, які проходять службу в апараті ГУНП та відповідних підрозділах територіальних органів НПУ на території обслуговування або в окремих районах, населених пунктах; начальники відділів, відділень поліції в районах, містах, районах у містах або особи, які виконують їх обов`язки, - щодо підпорядкованих поліцейських. 
Поліцейські, які проходять службу в регіональних підрозділах міжрегіональних територіальних органів поліції, на час запровадження посиленого варіанта перебувають в оперативному підпорядкуванні ГУНП. Їх функціональне використання визначається начальником відповідного ГУНП за погодженням з керівниками зазначених вище органів. 
До посиленого варіанта не залучаються поліцейські з числа одиноких матерів, вагітних жінок, батьків, які виховують дитину без матері, у тому числі в разі тривалого перебування матері в закладі охорони здоров`я. 
Наказом голови Національної поліції України від 09.08.2022 № 568 «Про деякі питання посиленого варіанту несення службової діяльності та період дії на території України воєнного стану», зобов`язано керівників ГУНП: організувати до завершення на території України воєнного стану службову діяльність поліцейських та державних службовців підпорядкованих органів у посиленому варіанті згідно з правовими засадами діяльності Національної поліції України в умовах воєнного стану та скасувати святкові дні; посилити добові наряди чергових служб та сформувати достатню кількість слідчооперативних груп; забезпечити чергування поліцейських у необхідній кількості для виконання поставлених службових завдань; заборонити підлеглим працівникам виїзд за кордон (окрім виняткових причин); у разі погіршення оперативної обстановки та необхідності залучення додаткових сил відкликати працівників із відпусток (окрім відпусток у зв`язку з вагітністю та пологами або для догляду за дитиною до досягнення нею трирічного віку). 
Отже, з початку введення в Україні воєнного стану і до сьогоднішнього дня, включно, поліцейські несуть службу в посиленому режимі. 
Повноваження поліції визначені Законом № 580-VIII (із внесеними змінами та доповненнями), яким зокрема, закріплені і додаткові повноваження в умовах воєнного стану, та визначено, що поліція відповідно до покладених на неї завдань бере участь відповідно до повноважень у забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного або надзвичайного стану, зони надзвичайної екологічної ситуації у разі їх введення на всій території України або в окремій місцевості; у разі виникнення загрози державному суверенітету України та її територіальної цілісності, а також у ході відсічі збройної агресії проти України органи та підрозділи, що входять до системи поліції, відповідно до законодавства України беруть участь у виконанні завдань територіальної оборони, забезпеченні та здійсненні заходів правового режиму воєнного стану у разі його оголошення на всій території України або в окремій місцевості, а також ряд інших додаткових повноважень. 
Так, поліцейський повинен чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством, має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості. 
Указом Президента України від 24.02.2022 № 64/202, з 05 години 30 хвилин 24.02.2022 строком на 30 діб в Україні було введено воєнний стан, термін дії якого, у зв`язку з триваючою широкомасштабною збройною агресією російської федерації проти України відповідними Указами Президента України продовжено до сьогоднішнього дня.
В контексті вищенаведеного, слід зауважити, що відповідно до ст. 64 Закону України «Про Національну поліцію» особа, яка вступає на службу в поліції, складає Присягу на вірність Українському народові такого змісту: «Я, (прізвище, ім`я та по батькові), усвідомлюючи свою високу відповідальність, урочисто присягаю вірно служити Українському народові, дотримуватися Конституції та законів України, втілювати їх у життя, поважати та охороняти права і свободи людини, честь держави, з гідністю нести високе звання поліцейського та сумлінно виконувати свої службові обов`язки». 
З тексту Присяги поліцейського, неухильне дотримання якої визначено законом, вбачається, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, недодержання яких утворює факт порушення Присяги. Тому, складаючи Присягу, поліцейський покладає на себе не тільки певні службові зобов`язання, але й моральну відповідальність за їх виконання. 
Порушення Присяги слід розуміти як скоєння поліцейським проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як до носія влади, що призводить до приниження авторитету органів поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. 
Присяга поліцейського передбачає зобов`язання виконувати обов`язки сумлінно. Тобто, порушення Присяги - це несумлінне, недобросовісне виконання обов`язків поліцейським. Про несумлінність дій (бездіяльності) поліцейського свідчить невиконання обов`язків умисно або внаслідок недбалого ставлення до них. 
Аналогічний правовий висновок викладено Верховним Судом у постанові від 27.04.2021 у справі № 160/6819/19. Відповідно до висновків Верховного суду, викладених у постанові від 07 березня 2019 року (справа № 819/736/18), в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт порушення Присяги. 
Під порушенням Присяги працівника поліції слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання ним своїх обов`язків. 
Зі змісту присяги поліцейського, яку він складає при вступі на службу в поліції, поведінка поліцейського має відповідати очікуванню громадськості й забезпечувати довіру суспільства та громадян до поліції, не тільки під час виконання службових обов`язків, а й повсякденному житті. Працівник поліції має чітко усвідомлювати, що займана посада є виявом довіри народу, та повинен стверджувати і відстоювати честь і гідність звання поліцейського, несучи особисту відповідальність перед державою і суспільством. 
Має вживати заходів на підвищення авторитету та позитивного іміджу органів поліції. В особистій поведінці у службових та позаслужбових стосунках з людьми не допускати проявів жорстокого або принизливого ставлення до людей, бути зразком чесності, тактовності та внутрішньої дисциплінованості, оскільки проходження служби в поліції несумісне з неправомірною поведінкою, ігноруванням вимог Конституції України, законів України та Дисциплінарного статуту Національної поліції України. 
Тобто поліцейський повинен уникати вчинення дій, що підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби. 
При цьому, слід звернути увагу на той факт, що працівник поліції, керуючись Присягою, відповідно до службового обов`язку, дотримуючись професійних честі і гідності, бере на себе моральне зобов`язання бути прикладом безумовного дотримання вимог законів та службової дисципліни в професійній діяльності та приватному житті, залишатися за будь-яких обставин відданим інтересам служби. 
В постанові Верховного Суду від 21 вересня 2023 року у справі № 160/8030/22, суд зазначив: «…суди попередніх інстанцій в даному випадку помилково застосовують до спірних правовідносин положення статті 40 Кодексу законів про працю України , якими врегульовано питання розірвання трудового договору з ініціативи роботодавця, оскільки спірні правовідносини врегульовано нормами спеціального законодавства Законом України «Про Національну поліцію» та Дисциплінарним статутом, та саме за положеннями цих нормативно-правових актів на позивача накладено дисциплінарне стягнення у виді звільнення. Тобто в даному випадку суди помилково ототожнюють поняття «прогулу» та «відсутність на службі без поважних причин» 
З матеріалів справи встановлено, що за висновком службового розслідування відповідачем визначено вчинення позивачем дисциплінарного проступку такого як порушення службової дисципліни, що виразилось у відсутності на службі без поважних причин в умовах воєнного стану. Отже, в даному випадку, позивача звільнено зі служби в поліції у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення, а не за прогул без поважних причин, що виключає можливість застосування до спірних правовідносин положень загального трудового законодавства…». 
Суд враховує, що відповідно до пунктів 1, 2, 3.1, 3.2 Додатку № 1 до наказу ГУНП у Львівській області від 25.11.2022 № 3343 «Про затвердження Правил внутрішнього розпорядку дня поліцейських та працівників поліції (окрім державних службовців) апарату ГУНП, територіальних (відокремлених) та окремих підрозділів Головного управління Національної поліції у Львівській області», початок робочого дня о 09:00, обідня перерва тривалістю 45 хвилин: з 13:00 до 13:45, закінчення робочого дня (в понеділок, вівторок, середа, четвер) о 18:00 та в (п`ятницю) о 16:45. 
Відповідно до ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», зобов`язує поліцейського, дотримуватися правил внутрішнього розпорядку, сприяти керівникові в організації дотримання службової дисципліни. Підпунктом 2 пункту 1 резолютивної частини наказу Національної поліції України №507 від 19.07.2022 «Про заходи щодо зміцнення службової дисципліни та дотримання законності в діяльності поліції» визначено застосовувати за результатами службових розслідувань за фактами причетності до скоєння корупційних кримінальних правопорушень, незаконного застосування табельної вогнепальної зброї або її втрати в умовах, що не пов`язані з веденням бойових дій, дорожньо-транспортних пригод з тяжкими наслідками, а також випадками керування транспортними засобами в стані (або ознаками) сп`яніння, перебування на службі в стані сп`яніння, безпідставної відсутності на робочому місці (на службі) більше ніж добу до винних найсуворіший вид дисциплінарної відповідальності – звільнення зі служби в поліції. 
Разом із тим, відповідно до ч. 3 ст. 19 Дисциплінарного статуту Національної поліції України під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби. 
Окрім цього, відповідно до пп. 1.1 п. 1 наказу ГУНП у Львівській області «Про покращення службової дисципліни та забезпечення належного інформування» № 1470 від 27.04.2023 визначено, що кожен поліцейський органів та підрозділів ГУНП у Львівській області зобов`язаний: професійно виконувати службові обов`язки, в т.ч. передбачені ст. 18 Закону України «Про Національну поліцію», ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту Національної поліції, затвердженого Законом України від 15.03.2018 № 2337-VIII, а також вимоги посадових інструкцій (функціональних обов`язків) згідно займаної посади. Діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією, законами України, іншими нормативно правовими актами, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, міжнародними договорами України, а також цими Правилами. 
Суд також звертає увагу, що відповідно до п. 1 наказу ГУНП у Львівській області № 2031 від 22.07.2022 «Про заходи забезпечення дотримання внутрішнього розпорядку дня поліцейськими та впорядкування обліку поліцейських ГУНП у Львівській області, які тимчасово непрацездатні» (далі – наказ № 2031) поліцейським структурних підрозділів ГУНП у Львівській області, у випадку погіршення стану здоров`я, що унеможливлює виконання службових обов`язків, та/або звернення до лікувального закладу, планової та позапланової госпіталізації, диспансеризації чи перебування на амбулаторному у медичних установах України, а також у разі зміни режиму (стаціонарний, амбулаторний чи інший) та місця лікування (у зв`язку із переходом у іншу медичну установу), невідкладно повідомляти безпосереднього керівника або старшого прямого начальника мобільним зв`язком чи іншим доступним способом не пізніше 24 годин з моменту поставлення на лікування – ДУ «ТМО МВС України по Львівській області» за контактними номерами телефону (032) 258- 6903, (032) 258-6925. 
Я слідує з матеріалів службового розслідування, позивач після події, яка сталася 11.05.2025 на території ресторанного комплексу "Форест-парк" перебував у КНП "Центральна міська лікарня Шептицької міської ради", що підтверджується Витягом з історії хвороби за період з 12.05.2025 по 16.05.2025.
Про своє перебування у КНП "ЦМЛ Шептицької міської ради" з 12.05.2025, не попередив ГУНП у Львівській області. 
Суд вказує, що механізм формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність (далі медичний висновок) в Реєстрі медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я суб`єктами господарювання визначає Порядок формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність в Реєстрі медичних висновків в електронній системі охорони здоров`я затверджений Наказом Міністерства охорони здоров`я України №1066 від 01.06.2021, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 02.06.2021 за №728/36350 (далі - Порядок №1066). 
Згідно з пунктом 2 розділу І Порядку № 1066, цей Порядок є обов`язковим для закладів охорони здоров`я та фізичних осіб - підприємців, які отримали ліцензію на провадження господарської діяльності з медичної практики та здійснюють експертизу з тимчасової втрати працездатності (далі - суб`єкти господарювання). Формування медичних висновків в Реєстрі здійснюють лікуючі лікарі суб`єктів господарювання. Право формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність відповідної категорії в Реєстрі мають лікуючі лікаря, які перебувають на лікарських посадах згідно з переліком, наведеним у додатку 1, та які мають лікарські спеціальності згідно з переліком, наведеним у додатку 2. 
Відповідно до абзацу 3 пункту 3 розділу І Порядку № 1066, тимчасова непрацездатність особи відповідно до медичного висновку - це непрацездатність особи внаслідок захворювання, травми або інших причин (вагітність та пологи, карантин тощо), яка має тимчасовий зворотний характер під впливом лікування, реабілітації, інших заходів медичного характеру, та триває до відновлення працездатності або до закінчення причин, які унеможливлюють виконання роботи. 
Тимчасова непрацездатність обраховується в календарних днях. Згідно з пунктом 2 Порядку № 1066, у випадку, коли громадянину, для якого сформовано медичний висновок про тимчасову непрацездатність в установленому законодавством порядку, необхідно пред`явити інформацію про наявність такого медичного висновку, така інформація може надаватися (перевірятися) за місцем вимоги з використанням Єдиного державного веб-порталу електронних послуг «Портал Дія».
Відповідно до Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» , постанови Кабінету Міністрів України від 17.04.2019 № 328 «Деякі питання організації ведення Електронного реєстру листків непрацездатності та надання інформації з нього», наказу Міністерства охорони здоров`я України від 01.06.2021 № 1066 «Деякі питання формування медичних висновків про тимчасову непрацездатність та проведення їхньої перевірки» , наказу Міністерства охорони здоров`я України від 13.11.2001 № 455 «Про затвердження Інструкції про порядок видачі документів, що засвідчують тимчасову непрацездатність громадян» Е лікарняний - електронний документ, що засвідчує факт тимчасової непрацездатності особи. Він є підставою для звільнення від роботи та оплати перших п`яти днів тимчасової непрацездатності за рахунок роботодавця, призначення матеріального забезпечення та надання соціальних послуг відповідно до законодавства про загальнообов`язкове державне соціальне страхування. Е-лікарняний не потрібно друкувати та надавати роботодавцю у паперовій формі чи надавати будь-які паперові підтвердження тимчасової непрацездатності.
При цьому, у хворого виникає обов`язок повідомити про відкриття Е-лікарняного свого роботодавця будь-яким зручним способом, наприклад, телефоном. У свою чергу, роботодавець має реальну змогу перевірити необхідну інформацію про Е-лікарняний в Електронному кабінеті страхувальника на Порталі Пенсійного фонду України.
Позивач вказує, що про кожен епізод непрацездатності, місце, підставу та період лікування повідомляв своєму безпосередньому начальникові та до відділу кадрів засобами телефонного зв`язку. 
Проте, позивач не надав суду доказів відкриття з 12.05.2025 Е-лікарняного під час відсутності на роботі та перебування у КНП "Центральна міська лікарня Шептицької міської ради", що свідчить про те, що його роботодавець не міг перевірити вказану інформацію на Порталі Пенсійного фонду України. При цьому, як слідує з матеріалів службового розслідування, він не повідомив про своє місце перебування.
Тому такі доводи позивача суд відхиляє.
Щодо доводів позивача про те, що стан його алкогольного сп`яніння не підтверджено забором крові, а клінічно, суд вказує, що це не стало підставою для застосування до позивача дисциплінарного стягнення.
Суд також звертає увагу на те, що в основі поведінки працівника поліції закладені етичні, правові та службово-дисциплінарні норми поведінки, порушення яких утворює факт вчинення дисциплінарного проступку, під чим слід розуміти скоєння працівником поліції проступку (вчинку) проти інтересів служби, який суперечить покладеним на нього обов`язкам, підриває довіру до нього як носія влади, що призводить до приниження авторитету поліції та унеможливлює подальше виконання своїх обов`язків.
Висновком службового розслідування встановлено, що позивач був учасником бійки у публічному місці, 12.05.2025 та 13.05.2025 був відсутній на робочому місці, про своє перебування на стаціонарному лікування будь-яких підтверджуючих документів не надав, доказів про наявність інформації про відкритий Е-лікарняний на Порталі Електронних Послуг Пенсійного фонду України також не надав.
Введення правового режиму воєнного стану в Україні є як і безумовною підставою для запровадження посиленого варіанту виконання поліцейськими службової діяльності, так і обставиною, що зобов`язує поліцейського неухильно дотримуватися своїх службових та морально-етичних обов`язків як у робочий, так і позаробочий час та бути завжди готовим до виконання покладених на нього завдань як поліцейського, вірно служити народові України та за будь-яких обставин підтримувати довіру населення до правоохоронних органів. 
Слід зауважити, що введення воєнного стану в Україні не є підставою для скасування встановлених законом заборон та обмежень для поліцейських, а, навпаки, зобов`язує поліцейських більш ретельно та виважено підходити до контролю за своєю поведінкою як у робочий, так і позаробочий час та неухильно дотримуватися вимог, що висуваються законом до поліцейських.
Такими підставами є виключно фактично дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи рядового або начальницького складу, ознак дисциплінарного проступку, зокрема протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Суд враховує висновки Верховного Суду, викладені в постановах від 07.02.2020 у справі №260/1118/18, від 08.08.2019 у справі № 804/3447/17, від 29.05.2018 у справі №800/508/17, від 02.10.2019 у справі № 804/4096/17, згідно яких застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням усіх обставин вчинення дисциплінарного проступку та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Етимологічним значенням дискредитація (від французького слова discrediter - підривати довіру) - це підрив довіри когось, приниження чиєїсь гідності, авторитету, що тісно пов`язані з морально-етичними нормами.
Вчинки, що дискредитують працівників органів внутрішніх справ та, власне, органи поліції, пов`язані насамперед із низкою моральних вимог, які пред`являються до них під час здійснення службових функцій та у повсякденному житті.
Отже, дискредитація звання рядового і начальницького складу органів внутрішніх справ за своєю суттю полягає у вчиненні такого проступку, що підриває довіру та авторитет органів внутрішніх справ і їх працівників в очах громадськості та є несумісним із подальшим проходженням служби.
За таких обставин, враховуючи факт скоєння дисциплінарного проступку позивачем під час воєнного стану в Україні, який вимагає, зокрема, від правоохоронних органів особливої пильності та бездоганної поведінки, суд дійшов висновку, що при прийнятті рішень про накладення на позивача дисциплінарних стягнень, серед яких найсуворішого його виду, відповідач діяв обґрунтовано, в порядку, у межах та у спосіб, що передбачені законодавством України, а тому правові підстави для задоволення позовних вимог та скасування оскаржуваних наказів відсутні.
Таким чином, суд погоджується з висновком службового розслідування, що порушення, які стали підставою призначення та проведення службового розслідування знайшли своє підтвердження. 
Верховний Суд у постанові від 31.10.2019 у справі №2040/7660/18 зазначив, що метою службового розслідування є повне, об`єктивне та всебічне встановлення: обставини (час, місце) і наслідки правопорушення, з приводу якого було призначено розслідування; осіб, винних у правопорушенні, та осіб, дії чи бездіяльність яких сприяли негативним наслідкам або створювали загрозу їх спричинення; наявність причинного зв`язку між неправомірним діянням особи, щодо якої призначено службове розслідування, та його наслідками; причини правопорушення та умови, що сприяли правопорушенню; вимоги законів чи інших нормативно-правових актів, розпорядчих документів або службових обов`язків, що були порушені; ступінь вини кожної з осіб, причетних до правопорушення, та мотиви протиправної поведінки працівника і його ставлення до вчиненого.
Частиною третьою статті 19 Дисциплінарного статуту передбачено, що під час визначення виду стягнення дисциплінарна комісія враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Згідно до частини восьмої статті 19 Дисциплінарного статуту під час визначення виду стягнення керівник враховує характер проступку, обставини, за яких він був вчинений, особу порушника, ступінь його вини, обставини, що пом`якшують або обтяжують відповідальність, попередню поведінку поліцейського, його ставлення до служби.
Частиною першою статті 29 Дисциплінарного статуту передбачено, що у разі встановлення за результатами службового розслідування в діях поліцейського дисциплінарного проступку видається письмовий наказ про застосування до нього одного з видів дисциплінарного стягнення з урахуванням особливостей, визначених цією статтею.
Відповідно до частини другої статті 29 Дисциплінарного статуту дисциплінарні стягнення застосовуються в порядку зростання від менш суворого, яким є зауваження, до більш суворого - звільнення зі служби в поліції.
Відповідно висновку Верховного Суду, викладеного у постанові від 09.02.2022 у справі 160/12290/20, обрання виду стягнення за дисциплінарний проступок перебуває у площині дискреційних повноважень суб`єкта його накладення, який, приймаючи рішення про обрання конкретного виду дисциплінарного стягнення, повинен урахувати, зокрема тяжкість проступку, обставини, за яких його скоєно, попередню поведінку особи, її ставлення до виконання посадових обов`язків тощо. При цьому, застосування дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби в НП України є крайнім заходом дисциплінарного впливу, проте його застосування здійснюється на розсуд уповноваженої особи з урахуванням обставин у справі та не потребує наведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень.
За своєю суттю дисциплінарний проступок полягає у невиконанні чи неналежному виконанні особою службової дисципліни. Такими обставинами є виключно фактичні дані, що свідчать про реальну наявність у діях особи ознак дисциплінарного проступку, зокрема, протиправної поведінки, шкідливих наслідків та причинного зв`язку між ним і дією (бездіяльністю) порушника дисципліни.
Верховний Суд у постанові від 10.09. 2020 у справі №360/4790/19 зазначив, що при притягненні до дисциплінарної відповідальності необхідно враховувати особу працівника; те, ким був виявлений проступок, те, що обставини проступку не набули широкого громадського резонансу; чи була проступком завдана шкода, в т. ч. репутації чи авторитету правоохоронного органу, те, що зайняття позивачем керівної посади не свідчить про обов`язковість застосування до нього одразу стягнення у вигляді звільнення зі служби, а навпаки, законодавством передбачена можливість звільнення з посади; те, що відповідачем не обґрунтовано необхідність застосування найсуворішого дисциплінарного стягнення - звільнення зі служби, а також неможливість накладення одного з інших видів дисциплінарного стягнення, які наведені у статті 13 Дисциплінарного статуту.
Верховний Суд у постанові від 20.07.2023 у справі №620/4675/22 наголошує на тому, що під час службового розслідування мають бути встановлені всі обставини, за яких було вчинено дисциплінарний проступок, і також проаналізувати співмірність вчиненого дисциплінарного проступку і видом дисциплінарного стягнення.
Суд зазначає, що на час притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності, комісією враховано, що поведінка ОСОБА_1 , який був учасником нічної бійки в публічному місці, про що не повідомив свого роботодавця, був відсутній на робочому місці 12.05.2025 та 13.05.2025, перебуваючи на стаціонарному лікуванні, при цьому не надав підтверджуючих документів, і про що були відсутні відомості на Порталі Електронних послуг Пенсійного фонду України в сукупності свідчить про те, що він вчинив дії, які підривають довіру та авторитет органів поліції і їх працівників в очах громадськості, грубо порушив службову дисципліну.
Суд погоджується з твердженням відповідача про те, що застосування дисциплінарного стягнення здійснюється на розсуд уповноваженої особи суб`єкта владних повноважень з урахуванням відповідних обставин і не потребує доведення неможливості застосування інших видів дисциплінарних стягнень. Вибір одного із видів дисциплінарного стягнення належить до дискреційних повноважень органу, що має право приймати рішення за результатами розгляду дисциплінарного провадження у конкретній ситуації між альтернативами, кожна з яких є правомірною. При цьому конкретний вид дисциплінарного стягнення обирається за результатами з`ясування обставин проступку та одержання письмових пояснень від особи, яка його вчинила, залежно від ступеню вини та тяжкості проступку.
Таким чином, застосування дисциплінарного стягнення, хоча і здійснюється на розсуд уповноваженої особи суб`єкта владних повноважень з урахуванням відповідних обставин, однак повинно відбуватися у суворій відповідності до вимог Дисциплінарного статуту.
Відповідно до вимог частини 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Відповідачем надано достатньо доказів правомірності прийняття оскаржуваних наказів.
Проаналізувавши вищенаведене, суд дійшов висновку, що позивачем не доведено протиправності прийняття відповідачем оскаржених рішень про притягнення позивача до дисциплінарної відповідальності за наслідками проведення службового розслідування, тому суд вважає позов необґрунтованим і в його задоволенні слід відмовити.
Статтею 2 КАС України визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
Згідно з частиною 2 статті 77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Згідно з вимогами ст. 77 КАС України кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача, якщо він заперечує проти адміністративного позову.
Відповідно до ст. 90 КАС України суд оцінює докази, які є у справі, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на їх безпосередньому, всебічному, повному та об`єктивному дослідженні.
Розглянувши подані учасниками справи документи і матеріали, всебічно і повно з`ясувавши всі фактичні обставини, на яких ґрунтуються позовні вимоги, оцінивши докази, які мають значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов висновку про відмову у задоволенні позовних вимог.
Відповідно до статті 139 КАС України в разі відмови у задоволенні позову судові витрати розподілу не підлягають.
Керуючись ст. ст. 14, 72-77, 139, 241-247, 250-251, 255, 297 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ВИРІШИВ:
1. У задоволенні позову відмовити.
2. Судові витрати не стягувати.

Позивач: ОСОБА_1 ( АДРЕСА_2 , РНОКПП НОМЕР_2 )
Відповідач: Головне управління Національної поліції у Львівській області (79007 місто Львів площа Генерала Григоренка, 3, код ЄДРПОУ 40108833)

Рішення суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги всіма учасниками справи, якщо апеляційну скаргу не було подано.
У разі подання апеляційної скарги рішення, якщо його не скасовано, набирає законної сили після повернення апеляційної скарги, відмови у відкритті чи закриття апеляційного провадження або прийняття постанови судом апеляційної інстанції за наслідками апеляційного перегляду.
Апеляційна скарга на рішення суду подається протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення до Восьмого апеляційного адміністративного суду.

Суддя   Р. Качур