Коростенський міськрайонний суд Житомирської області

Справа № 279/2031/26
Провадження № 3/279/627/26
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"13" квітня 2026 р.          м. Коростень 

Суддя Коростенського міськрайонного суду Житомирської області Івашкевич О.Г., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Коростенського РУП ГУНП в Житомирській області Національної поліції України відносно 
ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , уродженця с.Давидки Коростенського району, Житомирської області, громадянина України, проживаючого та зареєстрованого за адресою:  АДРЕСА_1 , паспорт НОМЕР_1 виданий 21.11.2018 року органом 1814, 
за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
ВСТАНОВИВ :
22.02.2026 року близько 18:00 год., гр. ОСОБА_1 , перебуваючи за адресою: АДРЕСА_2 , в загальному коридорі вищевказаного будинку стукав у двері вказаної квартири та голосно висловлювався словами нецензурної лайки, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, вчинивши дрібне хуліганство, тобто правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, про що було складено протокол про адміністративне правопорушення серії ВАД №467721. 
30.03.2026 року до Коростенського міськрайонного суду Житомирської області надійшли матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 був призначений об 11:00 год. 31.03.2026 року. У зв`язку з неявкою особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, був відкладений на 09:00 год. 13.04.2026 року. 
Про дату, час та місце розгляду справи особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, повідомлена належним чином шляхом направлення SMS-повідомлення та направлення судового виклику рекомендованим листом за місцем проживання останнього, що підтверджується довідкою про доставку SMS-повідомлення та розпискою про вручення повістки.
ОСОБА_1 , будучи належним чином повідомлений про дату, час та місце розгляду справи, у судове засідання не з`явився, про причини неявки до суду не повідомив. Будь-яких заяв, клопотань, заперечень по суті справи до суду не надав. Клопотань про відкладення розгляду справи до суду не надходило.
Направлене на адресу ОСОБА_1 повідомлення про виклик до суду повернулося з відміткою "адресат відсутній за вказаною адресою".
Відповідно до правової позиції Верховного Суду у постанові від 10.05.2023 року по справі № 755/17944/18 довідка поштового відділення з позначкою про неможливість вручення судової повістки у зв`язку «відсутній за вказаною адресою» вважається належним повідомленням сторони про дату судового розгляду. Зазначене свідчить про умисне неотримання судової повістки. 
Статтею 268 КУпАП передбачено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. 
Пояснення ОСОБА_1 по суті вчиненого ним правопорушення в справі відсутні.
Потерпіла ОСОБА_2 в суді пояснила, що того дня близько 18:00 годин вона біля магазину по АДРЕСА_3 побачила двох чоловіків, які перебували у нетверезому стані і чіплялись до перехожих. Одного вона не знає, а один їй знайомий на ім`я ОСОБА_3 , який має прозвисько "Лейс". Коли вона прийшла додому то вони прийшли слідом за нею та почали стукати до неї у двері, при цьому погрожували фізичною розправою, ображали, погрожували їй та її чоловіку. Більше надати інформації не може, дані особи покинули місце події до приїзду працівників поліції.
Дослідивши письмові докази, які містяться в матеріалах справи, суд дійшов висновку про відсутність підстав для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності, виходячи з такого.
Частиною 1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин справи.
Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути вислуханою, а також необхідність перевірити достовірність її тверджень і співставити їх з матеріалами судової справи. Ця можливість охоплюється правом на справедливий суд, гарантованим ст. 6 Європейської конвенції з прав людини та основоположних свобод.
Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.
З об`єктивної сторони, хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб`єктивної сторони - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.
Об`єктом адміністративного проступку, передбаченого ст.173 КУпАП є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.
Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських містах в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.
Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.
Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов`язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв`язній манері.
Обов`язковою ознакою об`єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце.
Громадським місцем визначається - вільна в доступі необмеженому колу осіб територія нежитлового та невиробничого призначення, яка використовується для задоволення особистих потреб, у межах якої здійснюється державне регулювання суспільних відносин з охорони громадського порядку. Отже громадське місце є публічним і знаходиться у вільному доступі для необмеженого кола осіб, незалежно від соціальної, групової чи іншої належності й без будь-яких спеціальних дозволів.
З суб`єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії, протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.
Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.
До протоколу додано протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення та іншу подію від 22.02.2026 року, письмові пояснення ОСОБА_2 а також рапорт працівника поліції Цюпак Д.В. У рапорті інспектора вказано, що всі дії по прибуттю на місце події фіксувалися на відеореєстратор 858049, також про наявність відеофіксації зазначено у протоколу про адміністративне правопорушення, однак запис не був долучений до матеріалів справи про адміністративне правопорушення.
Інші письмові докази та свідки, які могли б ствердити факт вчинення ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, - в справі відсутні. 
Обов`язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.
Сам лише факт наявності між учасниками справи конфліктної ситуації, особистих образ, не може свідчити про вчинення дрібного хуліганства, в розумінні вимог ст.173 КУпАП.
Крім того, суд звертає увагу, що в силу ч.2 ст.254 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
Згідно з рапортом інспектора від 22.02.2026 року, прибувши на місце в ході спілкування було встановлено, що однією з осіб є ОСОБА_1 .
Разом з тим, протокол про адміністративне правопорушення був складений лише 18.03.2026 року. Відомості про те, що протокол складався у присутності ОСОБА_1 , що йому було роз`яснено права та обов`язки, передбачені ст.268 КУпАП, зокрема надання пояснень, у справі відсутні, відеозапис не долучений.
Справа про адміністративне правопорушення вирішується виключно в межах протоколу про адміністративне правопорушення. 
В силу принципу презумпції невинуватості, діючого і при розгляді справ про адміністративні правопорушення, всі сумніви у винності особи, що притягується до адміністративної відповідальності, тлумачаться на її користь, а недоведена вина прирівнюється до доведеної невинуватості.
Згідно зі ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв`язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.
У силу приписів ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.
Згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини доказування має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».
Стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, поширено ЄСПЛ й на провадження у справах про адміністративні правопорушення, оскільки «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати й протокол про адміністративне правопорушення (справа «Лучанінов проти України» рішення від 09.06.2011р., заява №16347/02).
Виходячи з практики застосування Європейським Судом ст.6 Конвенції, у випадку, якщо передбачені санкції є достатньо суворими, то скоєне правопорушення має природу кримінального злочину, а отже, його судовий розгляд має відповідати принципу справедливості відповідно до статті 6 Конвенції.
З врахуванням наведеного провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, за відсутності складу адміністративного правопорушення.
Керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст.294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :
Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності  ОСОБА_1 ,  ІНФОРМАЦІЯ_1 , за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутності складу адміністративного правопорушення.
Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку через Коростенський міськрайонний суд Житомирської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.
Суддя      Оксана ІВАШКЕВИЧ