ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/31816/20 Суддя (судді) першої інстанції: Христофоров А.Б.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 березня 2026 року м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді: Карпушової О.В., суддів: Епель О.В., Файдюка В.В., розглянувши у порядку письмового провадження апеляційну скаргу Південного офісу Держаудитслужби на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 16 липня 2025 р. у справі за адміністративним позовом Міністерства оборони України до Південного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку,
В С Т А Н О В И В :
Рух справи.
16.12.2020 Міністерство оборони України звернулося до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовною заявою до Південного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку від 01.12.2020 року про результати моніторингу закупівлі UA-2020-08-07-004180-а.
Позовні вимоги обґрунтовано тим, що позивач не згоден з висновком відповідача про порушення позивачем положень законодавства у сфері публічних закупівель, а саме те, що замовником було оприлюднено оголошення англійською мовою, через що тендерна пропозиція мала бути відхилена позивачем.
Внаслідок ліквідації Окружного адміністративного суду міста Києва вказана справа надійшла на розгляд до Донецького окружного адміністративного суду 06.05.2025.
Рішенням Донецького окружного адміністративного суду від 16.07.2025 р. позовні вимоги задоволено: визнано протиправним та скасовано Висновок Південного офісу Держаудитслужби від 01.12.2020 року про результати моніторингу закупівлі №UA-2020-08-07-004180-а.
Приймаючи таке рішення суд першої інстанції виходив з того, що відповідачем не доведено правомірність спірного висновку. 
Відповідач подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати судове рішення через порушення норм матеріального та процесуального права, та прийняти нове рішення, яким у задоволені позовних вимог відмовити у повному обсязі. 
Апеляційну скаргу обґрунтовано тим, що відповідач діяв в межах повноважень та на підставі чинного законодавства.
Ухвалою Шостого апеляційного адміністративного суду від 21.08.2025 відкрито апеляційне провадження та витребувано справу зі суду першої інстанції, та після надходження справи до суду апеляційної інстанції, ухвалою від 28.10.2025 слухання справи призначено в порядку письмового провадження. 
З поважних причин слухання справи продовжувалось. 
Позивачем подано відзив на апеляційну скаргу, в якому зазначено про правильність висновків суду першої інстанції.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги дійшов висновку про необґрунтованість доводів апеляційної скарги з огляду на таке. 

Обставини справи.
Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено, що відповідачем було проведено моніторинг процедури закупівлі замовника Міністерства оброни України щодо предмету закупівлі: фуфайка (з короткими рукавами) з трикотажного бавовняного кулірного полотна, вид 3, 11687400 UAH, 18331000-8, ДК021, 3000, штуки.
01.12.2020 року складено висновок про результати моніторингу процедури закупівлі UA-2020-08-07-004180-а (далі- Висновок), згідно якого встановлено порушення вимог частини сьомої статті 3 Закону № 1356-VIII, а саме: не оприлюднено оголошення на веб-порталі Уповноваженого органу англійською мовою.
Вказаним висновком, з огляду на встановлені порушення законодавства у сфері закупівель, Держаудитслужба зобов`язала здійснити заходи щодо усунення виявлених порушень в установленому законодавством порядку, зокрема, шляхом недопущення таких порушень в подальшому та протягом п`яти робочих днів з дня оприлюднення висновку оприлюднити через електронну систему закупівель інформацію та/або документи, що свідчать про вжиття таких заходів.
Позивач, вважаючи вказаний висновок протиправним звернувся з цим позовом до суду.
Зазначені обставини підтверджені належним та достатніми доказами, і не є спірними. 

Нормативно-правове обґрунтування.
Справу розглянуто у межах доводів апеляційних скарг.
Відповідно до ч. 2 ст. 2 КАС України, у справах щодо оскарження рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень адміністративні суди перевіряють, чи прийняті (вчинені) вони: 1) на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України; 2) з використанням повноваження з метою, з якою це повноваження надано; 3) обґрунтовано, тобто з урахуванням усіх обставин, що мають значення для прийняття рішення (вчинення дії); 4) безсторонньо (неупереджено); 5) добросовісно; 6) розсудливо; 7) з дотриманням принципу рівності перед законом, запобігаючи всім формам дискримінації; 8) пропорційно, зокрема з дотриманням необхідного балансу між будь-якими несприятливими наслідками для прав, свобод та інтересів особи і цілями, на досягнення яких спрямоване це рішення (дія); 9) з урахуванням права особи на участь у процесі прийняття рішення; 10) своєчасно, тобто протягом розумного строку.
Згідно з ч.ч. 1, 2 ст. 77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених ст. 78 цього Кодексу. В адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача. Суб`єкт владних повноважень повинен подати суду всі наявні у нього документи та матеріали, які можуть бути використані як докази у справі.
Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 28.10.2015 №868 «Про утворення Державної аудиторської служби України», яка набрала чинності 03.11.2015, утворено Державну аудиторську службу України як центральний орган виконавчої влади, діяльність якого спрямовується та координується Кабінетом Міністрів України через Міністра фінансів, реорганізувавши Державну фінансову інспекцію шляхом перетворення.
Згідно з пунктом 1 Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 03.02.2016 №43 (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України та який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Відповідно до підпункту 3 пункту 4 Положення №43 Держаудитслужба відповідно до покладених на неї завдань реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Відповідно до пункту 7 Положення Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади визначає Закон України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон № 922).
Згідно статті 1 Закону № 922 електронна система закупівель - інформаційно-телекомунікаційна система, яка має комплексну систему захисту інформації з підтвердженою відповідністю згідно із Законом України «Про захист інформації в інформаційно-телекомунікаційних системах», що забезпечує проведення закупівель, створення, розміщення, оприлюднення, обмін інформацією і документами в електронному вигляді, до складу якої входять веб-портал Уповноваженого органу, авторизовані електронні майданчики, між якими забезпечено автоматичний обмін інформацією та документами (пункт 7); замовники - суб`єкти, визначені згідно із статтею 2 цього Закону, які здійснюють закупівлі товарів, робіт і послуг відповідно до цього Закону; замовники - органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи (пункт 11); моніторинг процедури закупівлі - аналіз дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та протягом його дії з метою запобігання порушенням законодавства у сфері публічних закупівель (пункт 14); Уповноважений орган - центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері публічних закупівель (пункт 36).
Частиною першою статті 5 Закону № 922передбачено, що закупівлі здійснюються за такими принципами: 1) добросовісна конкуренція серед учасників; 2) максимальна економія, ефективність та пропорційність; 3) відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; 4) недискримінація учасників та рівне ставлення до них; 5) об`єктивне та неупереджене визначення переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі; 6) запобігання корупційним діям і зловживанням.
Відповідно до частини першої статті 10 Закону № 922 замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює в електронній системі закупівель у порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: 1) оголошення про проведення конкурентних процедур закупівель, тендерну документацію та проект договору про закупівлю: оголошення про проведення відкритих торгів - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж; оголошення про проведення конкурентного діалогу - не пізніше ніж за 15 днів до кінцевого строку подання тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині третій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж; оголошення про проведення торгів з обмеженою участю - не пізніше ніж за 30 днів до кінцевої дати отримання документів, поданих на кваліфікаційний відбір; 2) оголошення про проведення спрощеної закупівлі та проект договору про закупівлю - не пізніше ніж за шість робочих днів до кінцевого строку подання пропозицій; 3) зміни до тендерної документації та роз`яснення до неї (у разі наявності) у машинозчитувальному форматі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення або надання роз`яснень. У хронологічному порядку відображаються зміни до тендерної документації та кінцевий строк подання тендерних пропозицій, який був визначений відповідно до кожної із змін до тендерної документації; 4) зміни до оголошення про проведення спрощеної закупівлі та/або вимог до предмета закупівлі - протягом одного дня з дня прийняття рішення про їх внесення; 5) оголошення з відомостями про укладену рамкову угоду (у разі здійснення закупівлі за рамковими угодами) - не пізніше ніж через сім днів з дня укладення рамкової угоди; 6) протокол кваліфікаційного відбору - протягом одного дня з дня його затвердження; 7) протокол розгляду тендерних пропозицій - протягом одного дня з дня його затвердження; 8) повідомлення про намір укласти договір про закупівлю - протягом одного дня з дня прийняття рішення про визначення переможця процедури закупівлі / спрощеної закупівлі; 9) інформацію про відхилення тендерної пропозиції / пропозиції учасника - протягом одного дня з дня прийняття рішення про відхилення; 10) договір про закупівлю та всі додатки до нього - протягом трьох робочих днів з дня його укладення; 11) повідомлення про внесення змін до договору про закупівлю та зміни до договору у випадках, передбачених частиною п`ятою статті 41 цього Закону - протягом трьох робочих днів з дня внесення змін; 12) звіт про виконання договору про закупівлю - протягом 20 робочих днів з дня виконання сторонами договору про закупівлю або закінчення строку дії договору про закупівлю, за умови його виконання сторонами, або його розірвання; 13) звіт про договір про закупівлю, укладений без використання електронної системи закупівель - протягом трьох робочих днів з дня укладення договору про закупівлю.
Порядок здійснення моніторингу публічних закупівель визначений статтею 8 Закону.
Відповідно до частин першої, другої статті 8 Закону № 922 моніторинг процедури закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його міжрегіональні територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю). Моніторинг процедури закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладення договору про закупівлю та його дії. Рішення про початок моніторингу процедури закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник (або уповноважена керівником особа) за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, народних депутатів України, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 7 цього Закону. Для аналізу даних, що свідчать про ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, може використовуватися: інформація, оприлюднена в електронній системі закупівель; інформація, що міститься в єдиних державних реєстрах; інформація в базах даних, відкритих для доступу центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Частини шоста, сьома статті 8 Закону № 922 передбачають, що за результатами моніторингу процедури закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу процедури закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання. У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, щодо якого здійснювався моніторинг процедури закупівлі; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися щодо кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності) та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення конкурентної процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір про закупівлю у разі застосування переговорної процедури закупівлі; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу процедури закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель. Якщо під час моніторингу, за результатами якого виявлено ознаки порушення законодавства у сфері публічних закупівель, було відмінено тендер чи визнано його таким, що не відбувся, орган державного фінансового контролю зазначає опис порушення без зобов`язання щодо усунення такого порушення. Якщо за результатами моніторингу процедури закупівлі виявлено ознаки порушення законодавства, вжиття заходів щодо яких не належить до компетенції органу державного фінансового контролю, про це письмово повідомляються відповідні державні органи.
Відповідно до частини першої статті 22 Закону № 922 тендерна документація безоплатно оприлюднюється замовником разом з оголошенням про проведення конкурентних процедур закупівель в електронній системі закупівель для загального доступу шляхом заповнення полів в електронній системі закупівель. Тендерна документація не є об`єктом авторського права та/або суміжних прав.
В силу вимог пунктів 1, 2 частини другої статті 22 Закону № 922 у тендерній документації зазначаються, зокрема: інструкція з підготовки тендерних пропозицій; один або декілька кваліфікаційних критеріїв відповідно до статті 16 цього Закону, підстави, встановлені статтею 17 цього Закону, та інформація про спосіб підтвердження відповідності учасників установленим критеріям і вимогам згідно із законодавством. Замовник не вимагає документального підтвердження інформації про відповідність підставам, встановленим статтею 17 цього Закону, у разі якщо така інформація є публічною, що оприлюднена у формі відкритих даних згідно із Законом України "Про доступ до публічної інформації", та/або міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним. Для об`єднання учасників замовником зазначаються умови щодо надання інформації та способу підтвердження відповідності таких учасників установленим кваліфікаційним критеріям та підставам, встановленим статтею 17 цього Закону.
Тендерна документація може містити іншу інформацію, вимоги щодо наявності якої передбачені законодавством та яку замовник вважає за необхідне включити до тендерної документації (частина третя статті 22 Закону № 922).
Згідно із абзацом 2 пункту 1 частини першої статті 31 цього ж Закону, замовник відхиляє тендерну пропозицію із зазначенням аргументації в електронній системі закупівель у разі, якщо учасник процедури закупівлі не відповідає встановленим абзацом першим частини третьої статті 22 цього Закону вимогам до учасника відповідно до законодавства.
Відповідно до статті 1 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» 26 січня 1993 року № 2939-XII, в редакції, чинній на момент виникнення спірних правовідносин (далі - Закон № 2939-XII), здійснення державного фінансового контролю забезпечує центральний орган виконавчої влади, уповноважений Кабінетом Міністрів України на реалізацію державної політики у сфері державного фінансового контролю (далі - орган державного фінансового контролю).
Відповідно до частини першої статті 2 Закону № 2939-XII головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Особливості здійснення процедур закупівлі товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони в особливий період, у період проведення операції об`єднаних сил, антитерористичної операції, у період введення воєнного чи надзвичайного стану визначено Законом № 1356-VIII, чинного на момент виникнення спірних правовідносин.
Згідно з частиною сьомою статті 3 Закону № 1356-VIII оголошення про проведення відбору обов`язково додатково оприлюднюється через авторизовані електронні майданчики на веб-порталі Уповноваженого органу англійською мовою, якщо очікувана вартість закупівлі перевищує суму: для товарів і послуг - 35 тисяч євро; для робіт - 1500 тисяч євро.
Частиною другою статті 21 Закону № 922-VIII передбачено, що оголошення про проведення відкритих торгів повинно містити наступну інформацію: 1) найменування, місцезнаходження та ідентифікаційний код замовника в Єдиному державному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань, його категорія; 2) назва предмета закупівлі із зазначенням коду за Єдиним закупівельним словником (у разі поділу на лоти такі відомості повинні зазначатися стосовно кожного лота) та назви відповідних класифікаторів предмета закупівлі і частин предмета закупівлі (лотів) (за наявності); 3) кількість та місце поставки товарів, обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг; 4) очікувана вартість предмета закупівлі; 5) строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг; 6) кінцевий строк подання тендерних пропозицій; 7) умови оплати; 8) мова (мови), якою (якими) повинні готуватися тендерні пропозиції; 9) розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати); 10) дата та час розкриття тендерних пропозицій, якщо оголошення про проведення відкритих торгів оприлюднюється відповідно до частини третьої статті 10 цього Закону; 11) розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у межах від 0,5 відсотка до 3 відсотків очікуваної вартості закупівлі або в грошових одиницях; 12) математична формула для розрахунку приведеної ціни (у разі її застосування). В оголошенні про проведення відкритих торгів може зазначатися інша інформація.
З аналізу наведених норм вбачається, що органу державного фінансового контролю надано можливість здійснювати контроль за дотриманням законодавства у сфері публічних закупівель шляхом їх моніторингу, за результатами здійснення якого посадовою особою складається висновок про результати моніторингу закупівлі.
При виявленні порушень законодавства у сфері публічних закупівель орган державного фінансового контролю у висновку здійснює його опис та зазначає про спосіб його усунення.

Висновки суду.
Зі системного аналізу вищенаведених норм слід зробити висновок, що спеціальним законодавством у галузі публічних закупівель регламентовано правові підстави для допущення до участі в торгах, а також порядок проведення публічних закупівель і вимоги до тендерної документації, і саме на відповідача як на територіальний орган Держаудитслужби покладено здійснення моніторингу закупівель.
Матеріалами справи підтверджено, що відповідач приймаючи спірний висновок зазначив, що за результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення замовником положень ч.7 ст. 3 Закону № 1356-VIII 7 (в редакції на день проведення публічних закупівель), якою передбачено, що оголошення про проведення відбору обов`язково додатково оприлюднюється через авторизовані електронні майданчики на веб-порталі Уповноваженого органу англійською мовою, якщо очікувана вартість закупівлі перевищує суму: для товарів і послуг - 35 тисяч євро; для робіт - 1500 тисяч євро.
Так, відповідач дійшов такого висновку з огляду на обставини проведення процедури закупівлі без оприлюднення на вебпорталі Уповноваженого органу оголошення про проведення відбору англійською мовою, оскільки станом на день оприлюднення на вебпорталі Уповноваженого органу оголошення про проведення відбору, відповідно очікувана вартість закупівлі перевищила суму в 35 тисяч євро, та складала 11657400 грн.
При цьому, за результатами аналізу питання визначення предмета закупівлі, відображення закупівлі у річному плані (додатку), відповідності вимог оголошення про проведення відбору вимогам Закону № 1356-VIII та Закону № 922-VIII, розгляду цінових пропозицій переможця, своєчасності укладання договорів про закупівлю та їх оприлюднення, відповідності умов договорів умовам цінових пропозицій переможця - порушень не встановлено.
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції зробив висновок, що враховуючи, що замовником процедури закупівлі є Міністерство оборони України, тому закупівля товарів, робіт і послуг таким замовником здійснюється відповідно до Закону № 922-VIII водночас з урахуванням особливостей, встановлених Законом № 1356-VIII, який був чинний на момент виникнення спірних правовідносин, за приписами частини першої статті 2 якого передбачено, що сфера Закону № 1356-VIII поширюється на закупівлю товарів, робіт і послуг для гарантованого забезпечення потреб оборони в особливий період, у період проведення операції об`єднаних сил, антитерористичної операції, у період введення воєнного чи надзвичайного стану, якщо вартість товарів і послуг дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень.
Отже, в Законі № 922-VIII і в Законі № 1356-VIII, міститься норма щодо обов`язкової публікації оголошення про проведення процедури закупівлі англійською мовою, проте маються суперечності, а саме у вказаних законах відрізняється сума очікуваної вартості закупівлі.
А саме, ч. 3 статті 10 Закону № 922-VIII передбачено, що у разі проведення процедури закупівлі, очікувана вартість якої перевищує суму, еквівалентну, зокрема, для товарів і послуг - 133 тисячам євро, таке оголошення додатково оприлюднюються в електронній системі закупівель англійською мовою.
Проте як, ч. 7 статті 3 Закону № 1356-VIII оголошення про проведення відбору обов`язково додатково оприлюднюється через авторизовані електронні майданчики на веб-порталі Уповноваженого органу англійською мовою, якщо очікувана вартість закупівлі перевищує суму, зокрема, для товарів і послуг - 35 тисяч євро.
Матеріалами справи підтверджено, що Міністерством оборони України оголошено тендер, а саме: відкриті торги щодо закупівлі - фуфайка (з короткими рукавами) з трикотажного бавовняного кулірного полотна, вид 3, 11687400 UAH, 18331000-8, ДК021, 3000, штуки.
Станом на день оприлюднення на вебпорталі Уповноваженого органу оголошення про проведення відбору, а саме: 07 серпня 2020 року, офіційний курс гривні до євро за інформацією Національного банку України становив 32,7972 грн за 1 євро, відповідно сума у 11687400 грн, станом на 07 серпня 2020 року дорівнювала 356353,59 євро.
Отже, вказане свідчить, що замовник, оголошуючи процедуру закупівлі товарів очікуваною вартістю у сумі 11687400,00 грн, яка перевищувала суму у 35 тисяч євро, передбачену для придбання товарів та послуг відповідно до частини сьомої статті 3 Закону № 1356 VIII, зобов`язаний був оприлюднити оголошення англійською мовою.
Відповідно до відомостей, які розміщені в електронній системі закупівель за посиланням: https://prozorro.gov.ua/tender/UA-2020-08-07-004180-a за процедурою ID: UA-2020-08-07-004180-a уся інформація (дослівно): «Тимчасово замасковано, щоб русня не підглядала». Тобто, інформація за процедурою ID: UA-2020-08-07-004180-a не придатна для перегляду, оскільки має нечитабельний вигляд.
Крім того, в електронній системі закупівель неможливо перевірити інформацію за процедурою ID: UA-2020-08-07-004180-a, оскільки вона є замаскованою.
Проте, суд першої інстанції констатує, що в матеріалах справи міститься інформація про закупівлю за процедурою ID: UA-2020-08-07-004180-a у роздрукованому вигляді, з якої вбачається, що на сайті Уповноваженого органу замовник зазначив оголошення як українською, так і англійською мовою, а саме: Футболки та сорочки (18330000-1) (Фуфайка (з короткими рукавами) з трикотажного бововняного кулірного полотна, вид 2 та вид 3) T-shirts and shirts (18330000-1) (Sweatshirt (short sleeves) from knitted cotton cloth, Type 2 and Type 3).
За таких обставин, суд першої інстанції дійшов висновку про відсутність порушення замовником вимог частини сьомої статті 3 Закону № 1356-VIII під час проведення спірної закупівлі.
На підставі наведеного та наявних доказів, колегія суддів дійшла висновку, що судом першої інстанції правильно вирішено питання по суті, позовні вимоги є обґрунтованими, оскільки відповідач як суб`єкт владних повноважень не довів правомірність спірного рішення належними та допустимими доказами, і, оскільки це є його обов`язок (відповідно до ст.77 КАС України), то позовні вимоги підлягають задоволенню.
Таким чином, суд апеляційної інстанції погоджується з висновком суду першої інстанції, що відповідачем не доведено правомірність спірного рішення, і тому доводи апелянта не заслуговують уваги.
Крім того, надаючи оцінку всім іншим доводам апелянта, судова колегія наголошує що приймає до уваги рішення ЄСПЛ по справі «Ґарсія Руіз проти Іспанії» (Garcia Ruiz v. Spain), заява № 30544/96, п. 26, ECHR 1999-1, в якому Суд зазначив, що «…хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, це не може розумітись як вимога детально відповідати на кожний довід…».
Враховуючи вищевикладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції повно та правильно встановлено обставини справи і ухвалено судове рішення з дотриманням норм матеріального та процесуального права, відповідно до вимог ст. 242 КАС України.
Згідно зі ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
Керуючись ст.ст. 139, 242-244, 250, 308, 311, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, суд
П О С Т А Н О В И В: 

Апеляційну скаргу Південного офісу Держаудитслужби на рішення Донецького окружного адміністративного суду від 16 липня 2025 р. - залишити без задоволення.
Рішення Донецького окружного адміністративного суду від 16 липня 2025 р. у справі за адміністративним позовом Міністерства оборони України до Південного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним та скасування висновку, - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України.

Колегія суддів: О.В. Карпушова

О.В. Епель

В.В. Файдюк